A\"l • :•**;*! Robert Fries. 



. .EmeHertid*J)l5rjade for nagot mer an ett dotal ar tillbaka, i syn- 

 jiQrljkt.'gerrora'Tii'rasne's upptiickter, en ny uppfattning af de lagre 

 svamparnes metamorphoser gora sig gallande, hvaraf vacktes en ny, 

 sardeles liflig verksamhet i deras studium. Samtidigt banned verk- 

 stiillde Pasteur sina beromda, epochgorande undersokningar, hvilkas 

 resultat, sammanfattadt i orden: "utan svampar ingen jasning, ingen 

 forruttnelse", af talrika efterfoljare blifvit bekraftadt (ebu.ru visserli- 

 gen afven motsagdt) och naturligtvis maktigt maste ingripa ej raindre 

 i Medicinen, an i mangfaldiga forballanden inora det borgerliga lifvet. 



Det drojde icke lange, forran afven inora Medicinen verkningarna 

 af detta nyvackta lif forspordes — ocb af de pa sista tiden hopade 

 iakttagelserna om vaxtparasiter J ), sasom orsakande eller atminstone 

 atfoljande flera de mest olikartade sjukdomar, skulle man kunna fre- 

 stas att tro Jabn-Stark's duukla och svafvande parasit-tbeori — 

 om ock i forandrad gestalt — borja blifva verklighet. Vi vilja kor- 

 teligen omnamna de vigtigaste af dessa uppgifter, sora ligga utom vart 

 egentliga amne. 



Fullkomligt afvikande fran alia de ofriga ocb genom talrika ob- 

 servationer, sasom det synes, satt utom tvifvel ar den markvardiga s. 

 k. "Madura- Foot", "Mycetoma" 2 ), en sjukdom , som i vissa delar af 

 Ostindien forekommer ej sallsynt. Har skall svampen (Chionyphi Car- 

 teri Berk.) upptrada i den subcutana bindvafven pafoten, under bil- 

 dande af smarre, fasta, rorliga knolar, och derifran i alia riktningar 

 sprida sitt mycelium — likasom en Rhizomorpha — , hvarunder foten 

 enormt fortjockas och antager en oformlig, rundad gestalt. Under 

 tiden uppkomma ulcerationer (mellan hvilka buden ar normal), och ur 

 derraed communicerande langa, sinuosa canaler uttommas, blandade 

 med var, en mangd svartgraa svampconglomerater af ett knappnals- 

 hufvuds till en bosskulas storlek. Dylika traffas allestades i bind- 

 vafven mellan musklerna och i den spongiosa bensubstansen. Sjuk- 

 domen kan vara 10 ar och derofver, sprider sig till underbenet saint 



') Af olika forfattare hanforas de ifragavarande microscopiska organis- 

 merna dels till de lagre djuren, under nainn af "vibrioner", 'roonader", 

 "bacterier" o. s. v., dels till vaxtriket, ocb der antingen till Algerna ("Pal- 

 mellce", "Leptothrix") eller Svamparne. Eraellertid ar det enligt Richter, 

 Hallier m. fl. sannolikt, att de i flertalet fall aro af vegetabilisk natur 

 och tillhdra Svamparne (sasom af Hallier redan om Leptothrix m. fl. ar 

 bevisadt). — For ofrigt hanvisa vi med afseende pa denna fraga afvensom 

 rorande mogelsvamparnes utvecklingshistoria m. m. dem, som sakna tillgang 

 till den botaniska litteraturen i amnet, till Richter's korta sammandrag i 

 "Schmidt's Jahrb." 1867, J»? 7. 



2 ) Se Hirsch i "Virch. Arch." b. XXVH/ 



