﻿46 
  

  

  Hydrochariternes 
  Samfund 
  danner 
  næsten 
  aldrig 
  særegne, 
  rene 
  Bevoksninger, 
  men 
  

   forekommer 
  blandede 
  mellem 
  Limnæerne. 
  Flere 
  af 
  Arterne 
  kan 
  trives 
  under 
  to 
  væsent- 
  

   ligt 
  forskellige 
  Forhold. 
  Enten 
  vokser 
  de 
  tæt 
  ved 
  Land, 
  i 
  Læ 
  af 
  anden 
  Plantevækst, 
  

   paa 
  Steder, 
  hvor 
  Vandet 
  altid 
  er 
  roligt, 
  og 
  hvorfra 
  de 
  ikke 
  er 
  udsatte 
  for 
  at 
  skylles 
  bort; 
  

   eller 
  ogsaa 
  vokser 
  de 
  paa 
  temmelig 
  dybt 
  Vand, 
  hvor 
  de 
  ligger 
  paa 
  Bunden 
  eller 
  hæver 
  

   sig 
  noget 
  op 
  fra 
  den, 
  men 
  dog 
  ikke 
  saa 
  højt, 
  at 
  Bølgerne 
  paa 
  Overfladen 
  kan 
  virke 
  med 
  

   synderlig 
  stor 
  Kraft 
  paa 
  dem. 
  Der 
  kan 
  her 
  i 
  Følge 
  Sagens 
  Natur 
  kun 
  være 
  Tale 
  om 
  de 
  

   helt 
  submerse 
  Arter. 
  Som 
  Eksempel 
  kan 
  især 
  fremhæves 
  Stralioles 
  aloides, 
  der 
  i 
  Lyngby 
  

   Sø 
  mest 
  vokser 
  inderst 
  i 
  alle 
  Vigene 
  med 
  Læ 
  og 
  brede 
  og 
  tætte 
  Plantebælter 
  udenfor, 
  

   medens 
  den 
  i 
  Furesøen 
  i 
  Bugten 
  »Store 
  Kalv«, 
  findes 
  i 
  en 
  Dybde 
  paa 
  1 
  % 
  — 
  3 
  m, 
  submerst 
  

   levende. 
  Den 
  har 
  her 
  et 
  fra 
  dens 
  sædvanlige 
  noget 
  afvigende 
  Ydre, 
  idet 
  den 
  har 
  længere, 
  

   mere 
  slatne 
  Blade, 
  ligesom 
  Farven 
  er 
  noget 
  blegere 
  grøn, 
  aabenbart 
  som 
  Følge 
  af 
  det 
  

   svagere 
  Lys 
  (Se 
  senere). 
  Lignende 
  forskellig 
  Forekomst 
  kan 
  ogsaa 
  Myriophyllum 
  spi- 
  

   catum, 
  Ceratophyllum 
  demersum 
  og 
  Utricularia 
  vulgaris 
  opvise. 
  

  

  De 
  enkelte 
  Søer. 
  

  

  1. 
  Bastrup 
  Sø. 
  

   Kort 
  I 
  B. 
  

  

  Paa 
  denne 
  Sø 
  foretoges 
  Opmaalingen 
  udelukkende 
  ved 
  Generalstabsguidernes 
  Hjælp, 
  

   idet 
  den 
  bathymetriske 
  Maaling 
  og 
  Maalingen 
  af 
  Plantebælterne 
  her 
  fulgtes 
  ad. 
  Der 
  

   toges 
  en 
  Række 
  Lodskud 
  i 
  selve 
  Sivranden, 
  hvorved 
  denne 
  fikseredes. 
  

  

  Bastrup 
  Sø 
  er 
  den 
  mindste 
  af 
  de 
  undersogte 
  Søer. 
  Den 
  udmærker 
  sig 
  ved 
  sin 
  lang- 
  

   strakte, 
  noget 
  bugtede 
  Form 
  og 
  ved 
  sine 
  regelmæssigt 
  liggende 
  Dybdekurver. 
  Saavel 
  

   paa 
  Nord- 
  som 
  paa 
  Sydkysten 
  skraaner 
  Bunden 
  brat 
  ned 
  til 
  6 
  — 
  7 
  m 
  Dybde, 
  medens 
  

   Skraaningerne 
  ved 
  Søens 
  Ender 
  er 
  mindre 
  bratte. 
  Bunden 
  er 
  iovrigt 
  nogenlunde 
  flad. 
  

  

  Plantevæksten 
  er 
  meget 
  fattig 
  paa 
  Arter. 
  Det 
  eneste 
  Samfund, 
  der 
  er 
  veludviklet 
  

   er 
  Rørsumpen. 
  Den 
  mest 
  fremtrædende 
  Art 
  er 
  her 
  Phragmites 
  communis, 
  medens 
  Scirpus 
  

   lacuster 
  kun 
  har 
  meget 
  ringe 
  Udbredelse. 
  Typha 
  anguslifolia 
  danner 
  Sivranden 
  i 
  begge 
  

   Søens 
  Ender, 
  men 
  dækker 
  ogsaa 
  kun 
  et 
  ringe 
  Omraade. 
  Et 
  enkelt 
  Sted 
  vokser 
  Heleo- 
  

   charis 
  palustris 
  og 
  Equisetum 
  limosum. 
  

  

  Nymphæaceernes 
  Association 
  er 
  repræsenteret 
  af 
  Potamogelon 
  natans 
  og 
  Polygonum 
  

   amphibium, 
  der 
  begge 
  vokser 
  i 
  nær 
  Tilslutning 
  til 
  Sivbæltet 
  i 
  Soens 
  vestlige 
  Ende 
  i 
  1 
  } 
  2 
  — 
  2 
  m 
  

   Dybde. 
  De 
  andre 
  Samfund 
  mangler 
  helt 
  i 
  Bastrup 
  So. 
  Dette 
  vil 
  med 
  andre 
  Ord 
  sige, 
  

   at 
  Sobunden 
  udenfor 
  ca. 
  2 
  — 
  3 
  m, 
  næsten 
  er 
  fuldkommen 
  nogen. 
  

  

  At 
  forklare 
  denne 
  Fattigdom 
  er 
  i 
  og 
  for 
  sig 
  ikke 
  let, 
  men 
  man 
  kan 
  tænke 
  sig, 
  at 
  

   1) 
  Litoralregionens 
  ringe 
  Omfang 
  i 
  Soen 
  kan 
  bidrage 
  hertil, 
  idet, 
  som 
  ovenfor 
  nævnt, 
  

   Skraaningerne 
  ned 
  til 
  forholdsvis 
  store 
  Dybder 
  er 
  ret 
  bratte; 
  2) 
  vil 
  vel 
  Soens 
  meget 
  uklare 
  

   Vand, 
  der 
  ligner 
  det 
  i 
  Bagsværd 
  Se, 
  være 
  en 
  Hindring 
  for, 
  at 
  en 
  Bundvegetation 
  i 
  storre 
  

   Dybde 
  kan 
  opstaa. 
  

  

  