﻿51 
  

  

  4. 
  Lyngby 
  Sø. 
  

  

  Kort 
  VI 
  Bi 
  og 
  Bu. 
  

  

  Lyngby 
  Sø's 
  Areal 
  er 
  ikke 
  meget 
  større 
  end 
  Bastrup 
  Sø's. 
  Men 
  Formen 
  er 
  en 
  anden, 
  

   idet 
  Lyngby 
  Sø 
  er 
  bredere, 
  og 
  de 
  to 
  Søer 
  staar 
  paa 
  mange 
  Maader 
  som 
  fuldstændige 
  

   Modsætninger. 
  

  

  Opmaalingen 
  af 
  Lyngby 
  Sø 
  foretoges 
  i 
  Juli 
  1912. 
  100 
  m-Linen 
  anvendtes 
  paa 
  

   hele 
  Sydkysten 
  fra 
  Kanalen 
  til 
  Frederiksdal 
  og 
  til 
  Mølleaaens 
  Udløb 
  fra 
  Søen. 
  løvrigt 
  

   gik 
  Maalingen 
  af 
  Plantebælterne 
  Side 
  om 
  Side 
  med 
  den 
  bathymetriske 
  Maaling, 
  idet 
  

   Lodskudspunkterne 
  lagdes 
  langs 
  Randen 
  af 
  Po/amoj/e/on-Bevoksningerne 
  og 
  Sivbælterne 
  

   og 
  tillige 
  midt 
  inde 
  i 
  disse, 
  hvor 
  det 
  kunde 
  synes 
  passende. 
  Samtidig 
  med 
  at 
  Lodskuddet 
  

   toges 
  og 
  Stedet 
  fikseredes 
  af 
  Generalstabsguiderne, 
  noteredes 
  de 
  Plantearter, 
  der 
  voksede 
  

   paa 
  Stedet, 
  og 
  ved 
  Hjælp 
  af 
  disse 
  Notitser, 
  samt 
  smaa 
  Skitser 
  over 
  Lodskudspunkternes 
  

   omtrentlige 
  Beliggenhed, 
  kunde 
  da 
  Plantekortet 
  tegnes, 
  idet 
  jeg 
  stadig 
  benyttede 
  Iagt- 
  

   tagelser 
  paa 
  Stedet 
  til 
  Supplering. 
  

  

  Straks 
  ved 
  Undersøgelsens 
  Begyndelse 
  viste 
  det 
  sig 
  imidlertid, 
  at 
  den 
  Kystlinie, 
  

   der 
  var 
  angivet 
  paa 
  det 
  Generalstabskort, 
  der 
  tjente, 
  som 
  Udgangsmateriale, 
  ikke 
  var 
  

   overensstemmende 
  med 
  de 
  nuværende 
  Forhold 
  paa 
  Nordkysten 
  af 
  Søen, 
  ligesom 
  Nord- 
  

   øens 
  Form 
  og 
  Beliggenhed 
  heller 
  ikke 
  var 
  ganske 
  rigtig. 
  Da 
  Forskellen 
  viste 
  sig 
  at 
  være 
  

   saa 
  stor, 
  anmodedes 
  Oberst 
  Sand 
  om 
  at 
  lade 
  foretage 
  en 
  Arealberegning 
  af 
  Søen 
  

   paa 
  det 
  gamle 
  og 
  ny 
  Kort. 
  Det 
  viste 
  sig 
  da, 
  at 
  i 
  Tiden 
  fra 
  1899 
  til 
  1912 
  var 
  Søens 
  Areal 
  

   fra 
  70.0 
  ha. 
  gaaet 
  ned 
  til 
  57.4. 
  Det 
  drejer 
  sig 
  dog 
  her 
  sikkert 
  ikke 
  alene 
  om 
  en 
  Tilvækst. 
  

   Grunden 
  angives 
  væsentlig 
  at 
  være 
  den, 
  at 
  det 
  gamle 
  Kort 
  fra 
  1899 
  — 
  1901 
  opmaaltes 
  

   fra 
  Land, 
  medens 
  vi 
  foretog 
  vore 
  Opmaalinger 
  fra 
  Søsiden. 
  Men 
  i 
  al 
  Fald 
  maatte 
  Kyst- 
  

   linien 
  rettes 
  paa 
  Kortet, 
  og 
  det 
  gjordes 
  ved 
  en 
  Række 
  Stadiemaalinger, 
  der 
  foretoges 
  

   paa 
  følgende 
  Maade. 
  Med 
  Baaden 
  nærmede 
  vi 
  os 
  Land. 
  saa 
  meget 
  som 
  muligt 
  paa 
  for- 
  

   skellige 
  passende 
  Steder. 
  Undertiden 
  kunde 
  vi 
  da 
  komme 
  helt 
  ind 
  til 
  Land, 
  idet 
  Mosen 
  

   med 
  en 
  lodret 
  Væg 
  her 
  grænser 
  til 
  Søen; 
  andre 
  Steder 
  kunde 
  Baaden 
  ikke 
  komme 
  nær- 
  

   mere 
  end 
  ca. 
  4 
  — 
  5 
  m 
  fra 
  Land. 
  Naar 
  vi 
  da 
  var 
  kommet 
  saa 
  langt 
  ind 
  som 
  muligt, 
  rejstes 
  

   Stadiet, 
  og 
  Punktet 
  fikseredes 
  af 
  en 
  af 
  Guiderne. 
  Ved 
  en 
  Række 
  saadanne 
  Punkter 
  

   fastlagdes 
  Kystlinien, 
  der 
  altsaa 
  snarere 
  er 
  lagt 
  lidt 
  for 
  langt 
  ud 
  imod, 
  end 
  bort 
  fra 
  

   Soens 
  Midte; 
  dette 
  maa 
  ogsaa 
  være 
  det 
  bedste, 
  naar 
  Kortet 
  skal 
  bruges 
  efter 
  sin 
  Be- 
  

   stemmelse, 
  nemlig 
  til 
  Studier 
  over 
  Søens 
  Tilgroning. 
  

  

  Lyngby 
  Sø's 
  Dybde 
  er 
  i 
  det 
  hele 
  ringe. 
  Maksimum 
  er 
  4%m; 
  men 
  største 
  Delen 
  

   af 
  Søen 
  er 
  kun 
  2 
  — 
  3 
  m 
  dyb. 
  Bunden 
  er 
  næsten 
  overalt 
  meget 
  blød, 
  dyndet, 
  brun 
  af 
  

   Farve; 
  den 
  bestaar 
  af 
  uhyre 
  Masser 
  af 
  mer 
  eller 
  mindre 
  pulveriserede 
  Plantestoffer. 
  

   Største 
  Delen 
  af 
  den 
  kan 
  vistnok 
  betegnes 
  med 
  Begrebet 
  »Dy« 
  (v. 
  Post). 
  Kun 
  langs 
  

   Sydkysten 
  og 
  langs 
  Jærnbanedæmningen 
  findes 
  fast 
  Bund. 
  Igennem 
  Søen 
  gaar 
  Afløbet 
  

   fra 
  de 
  andre 
  Søer, 
  og 
  det 
  er 
  aabenbart 
  en 
  i 
  Forhold 
  til 
  Søens 
  egen 
  betydelig 
  Vandmasse, 
  

   der 
  stadig 
  passerer 
  derigennem. 
  Rimeligvis 
  medføres 
  hermed 
  en 
  Del 
  Dynd, 
  som 
  bund- 
  

   fældes 
  i 
  Soen. 
  

  

  Ingen 
  af 
  de 
  andre 
  Soer 
  har 
  en 
  tilnærmelsesvis 
  saa 
  frodig 
  og 
  artsrig 
  Vegetation, 
  som 
  

   Lyngby 
  Sø; 
  dette 
  har 
  voldet 
  Opmaalingen 
  og 
  Udførelsen 
  af 
  Plantekortet 
  betydelige 
  

   Vanskeligheder. 
  En 
  anden 
  stor 
  Vanskelighed 
  har 
  det 
  været 
  at 
  skelne 
  imellem, 
  hvilke 
  

   Planter 
  man 
  burde 
  regne 
  med 
  blandt 
  Søens 
  Beboere, 
  og 
  hvilke 
  der 
  bør 
  regnes 
  for 
  at 
  

  

  7* 
  

  

  