﻿34 
  

  

  Aaret 
  igennem 
  omtrent 
  er 
  den 
  samme 
  som 
  i 
  Overfladen, 
  finder 
  der 
  ingen 
  Reduktion 
  

   Sted, 
  og 
  det 
  udfældede 
  Jærn 
  faar 
  i 
  Aarenes 
  Løb 
  Lov 
  til 
  at 
  ophobe 
  sig. 
  

  

  Efter 
  at 
  dette 
  var 
  skrevet, 
  udkom 
  Nørregaard's 
  Afhandling 
  (1916 
  p. 
  49). 
  Den 
  

   afhandler 
  væsentlig 
  Sømalmens 
  Forekomst 
  i 
  Søen 
  Vidostern 
  og 
  Åminne 
  Bruk, 
  som 
  ogsaa 
  

   jeg 
  har 
  besøgt, 
  men 
  den 
  stræber 
  tillige 
  at 
  samle, 
  hvad 
  vi 
  overhovedet 
  ved 
  om 
  Bonne- 
  

   malmens 
  Oprindelse. 
  Det 
  fremgaar 
  af 
  Afhandlingen, 
  hvad 
  ogsaa 
  jeg 
  har 
  faaet 
  Ind- 
  

   trykket 
  af, 
  at 
  vi 
  i 
  alt 
  væsentligt 
  i 
  saa 
  Henseende 
  stadig 
  kun 
  har 
  Hypotheser 
  at 
  ty 
  til, 
  

   samt 
  at 
  de 
  i 
  Furesø 
  fundne 
  Aflejringer 
  er 
  betydelig 
  forskellige 
  fra 
  de 
  svenske. 
  I 
  Afhand- 
  

   lingen 
  findes 
  en 
  Del 
  Literatur 
  vedrørende 
  den 
  uorganiske 
  Udfældning 
  af 
  Jærn, 
  som 
  ikke 
  

   er 
  medtaget 
  i 
  dette 
  Arbejde. 
  

  

  Søbundens 
  Beskaffenhed 
  udenfor 
  20 
  Meter 
  Kurven. 
  En 
  nærmere 
  Under- 
  

   søgelse 
  af 
  Søbunden 
  ude 
  paa 
  Furesøens 
  vegetationsløse 
  Gytjeflader 
  stod 
  ikke 
  paa 
  den 
  

   her 
  publicerede 
  Undersøgelses 
  Program. 
  I 
  et 
  tidligere 
  publiceret 
  Arbejde 
  (1901 
  p. 
  88) 
  

   har 
  jeg 
  lidt 
  nærmere 
  søgt 
  at 
  gøre 
  Rede 
  for, 
  hvorfra 
  det 
  organiske 
  og 
  uorganiske 
  Materiale 
  

   stammede, 
  som 
  aflejredes 
  paa 
  Søbunden, 
  den 
  Rolle, 
  det 
  spillede 
  som 
  Ernæringsmateriale 
  

   for 
  Bundfaunaen 
  og 
  Resultaterne 
  af 
  den 
  Ekskrementeringsproces, 
  som 
  de 
  aflejrede 
  Stoffer 
  

   underkastedes. 
  Det 
  næste 
  Trin 
  i 
  Undersogelsen 
  var 
  et 
  gennemført, 
  kemisk-bakteriologisk 
  

   Studium, 
  baseret 
  paa 
  Iagttagelser 
  anstillede 
  hver 
  14. 
  Dag 
  regelmæssig 
  et 
  Aar 
  igennem. 
  

   Personlig 
  kunde 
  jeg 
  ikke 
  foretage 
  den 
  Undersøgelse, 
  og 
  den 
  kan 
  vistnok 
  ikke 
  ret 
  vel 
  

   gennemføres 
  uden 
  i 
  et 
  Laboratorium, 
  der 
  ligger 
  umiddelbart 
  ved 
  Søbredden. 
  

  

  Naar 
  jeg 
  alligevel 
  her, 
  omend 
  i 
  meget 
  ufuldkommen 
  Form, 
  paa 
  nogle 
  faa 
  Sider 
  igen 
  

   gaar 
  ind 
  paa 
  denne 
  Søs 
  dybere 
  Søbundsaflejringer, 
  er 
  det 
  fordi 
  Erfaringen 
  har 
  belært 
  

   mig 
  om 
  følgende. 
  Hvor 
  man, 
  som 
  Tilfældet 
  er 
  med 
  Bundaflejringer, 
  skal 
  arbejde 
  ude 
  

   paa 
  Grænseomraader 
  mellem 
  mange 
  Videnskaber 
  (Bakteriologi, 
  Geologi, 
  Kemi, 
  Botanik, 
  

   Zoologi), 
  kan 
  den 
  enkelte 
  i 
  vore 
  Dage 
  ikke 
  magte 
  Undersogelsen, 
  og 
  det 
  er 
  kun 
  gennem 
  

   et 
  videnskabeligt 
  Udstykningsprincip, 
  at 
  man 
  kommer 
  til 
  et 
  Resultat. 
  Enkelte 
  af 
  de 
  i 
  

   det 
  følgende 
  indflettede 
  biologiske 
  Iagttagelser 
  turde 
  maaske 
  faa 
  Betydning 
  for 
  en 
  Frem- 
  

   tids 
  kemisk-bakteriologiske 
  Undersøgelse. 
  

  

  Da 
  jeg 
  i 
  1900 
  undersøgte 
  vore 
  Søers 
  dybere 
  Sobundsaflejringer, 
  benyttede 
  jeg 
  hertil 
  

   kun 
  en 
  almindelig 
  Skraber. 
  Paa 
  Grund 
  af 
  Bundens 
  overalt 
  fuldkomment 
  blode 
  Beskaf- 
  

   fenhed 
  kunde 
  man 
  i 
  den 
  flydende 
  Masse, 
  man 
  fik 
  op, 
  aldrig 
  paavise 
  den 
  egentlige 
  Over- 
  

   flade. 
  1 
  1916, 
  da 
  Dr. 
  Petersen's 
  Bundhenter 
  anvendtes, 
  viste 
  det 
  sig, 
  at 
  denne, 
  naar 
  den 
  

   forsigtig 
  klappedes 
  op, 
  meget 
  smukt 
  aflejrede 
  den 
  overste 
  Overflade 
  i 
  næsten 
  urort 
  Stand. 
  

   Til 
  de 
  i 
  1901 
  angivne 
  Oplysninger 
  kan 
  altsaa 
  nu 
  fojes 
  følgende. 
  Udenfor 
  20 
  — 
  25 
  m 
  er 
  

   Søbunden, 
  saa 
  vidt 
  vides, 
  overalt 
  dækket 
  af 
  et 
  fuldkomment 
  ensartet, 
  brunt 
  Lag; 
  dets 
  

   Tykkelse 
  er 
  næppe 
  over 
  ca. 
  %cm; 
  nedenfor 
  gaar 
  dette 
  morkere 
  Lag 
  over 
  i 
  et 
  Lag 
  af 
  mer 
  

   eller 
  mindre 
  graa 
  eller 
  graasort 
  Tone; 
  hist 
  og 
  her 
  finder 
  man 
  i 
  de 
  graasorte 
  Massers 
  overste 
  

   Del 
  gullige 
  Partier, 
  der 
  har 
  en 
  egen, 
  meget 
  ubehagelig 
  Lugt, 
  der 
  noget 
  minder 
  om 
  gam- 
  

   mel 
  Ost. 
  

  

  Jeg 
  havde 
  tænkt 
  mig, 
  at 
  naar 
  en 
  Gang 
  denne 
  Overflade 
  kom 
  for 
  Dagens 
  Lys, 
  vilde 
  

   den 
  vise 
  sig 
  at 
  huse 
  et 
  rigt 
  mikroskopisk 
  Liv. 
  Forel 
  havde 
  for 
  Schweizersoernes 
  Ved- 
  

   kommende 
  omtalt, 
  at 
  disses 
  Bund 
  var 
  dækket 
  af 
  et 
  saakaldet 
  »feutre 
  organique«, 
  der 
  

   i 
  senere 
  Afhandlinger 
  og 
  Undersøgelser 
  ofte 
  omtaltes 
  som 
  »organischer 
  Filz«. 
  Det 
  skulde 
  

  

  