﻿21 
  

  

  ning 
  og 
  Vindstyrke. 
  De 
  kan 
  ofte 
  dække 
  Stenbræmmen, 
  saa 
  at 
  det 
  ser 
  ud, 
  som 
  om 
  der 
  

   pludselig 
  er 
  opstaaet 
  Sandflader, 
  hvor 
  der 
  før 
  har 
  været 
  Sten. 
  En 
  Storm 
  fra 
  modsat 
  

   Side 
  kan 
  da 
  i 
  Løbet 
  af 
  faa 
  Timer 
  feje 
  Stenene 
  rene 
  igen. 
  

  

  Under 
  Stormene 
  opstaar 
  ofte 
  fra 
  fremspringende 
  Pynter 
  Sandrevler, 
  der 
  lukker 
  

   for 
  bagved 
  liggende 
  Bugter. 
  I 
  visse 
  Somre 
  kan 
  Storme, 
  der 
  kommer 
  fra 
  andre 
  Retninger, 
  

   atter 
  feje 
  disse 
  Revler 
  bort. 
  I 
  andre 
  derimod, 
  særlig 
  i 
  saadanne, 
  hvor 
  der 
  ikke 
  har 
  været 
  

   meget 
  Vind, 
  kan 
  disse 
  Revler 
  blive 
  liggende, 
  Vegetationen 
  kan 
  binde 
  Sandet, 
  og 
  der 
  

   opstaar 
  da 
  bag 
  dem 
  stille 
  Rum, 
  hvori 
  Søens 
  Detritus 
  havner-, 
  denne 
  dækkes 
  af 
  Vegeta- 
  

   tionen. 
  Paa 
  den 
  Maade 
  lukkes 
  Bugten, 
  og 
  Søen 
  retter 
  sin 
  Kystlinie 
  ud. 
  Naar 
  Bugten 
  

   er 
  tørlagt, 
  bliver 
  Revlerne 
  liggende 
  som 
  smaa 
  ophøjede 
  Linier 
  inde 
  paa 
  det 
  tørre 
  Land. 
  

  

  Fig. 
  6. 
  Furesøens 
  stenede 
  Bred 
  med 
  Kalkbelægninger. 
  (Fot.W-L.). 
  

  

  Paa 
  forskellige 
  Dele 
  af 
  Kysten 
  kunde 
  man 
  for 
  nogle 
  Aar 
  siden 
  tydelig 
  i 
  Bugten 
  ud 
  for 
  

   Frederiksdal 
  paavise 
  et 
  helt 
  System 
  af 
  saadanne 
  parallele 
  Linier, 
  der 
  indadtil 
  var 
  dækket 
  

   af 
  Græs, 
  udadtil 
  var 
  vegetationsløse 
  Sandrevler. 
  Den 
  stigende 
  Trafik 
  langs 
  Søens 
  Bredder 
  

   har 
  nu 
  vistnok 
  overalt 
  udvisket 
  disse 
  Forhold. 
  

  

  Til 
  visse 
  Tider, 
  særlig 
  i 
  Vinterhalvaaret, 
  dækkes 
  Bredderne, 
  især 
  Sandfladerne, 
  af 
  

   store 
  Mængder 
  Detritus; 
  navnlig 
  i 
  det 
  sene 
  Efteraar 
  bestaar 
  dette 
  af 
  Materiale 
  fra 
  de 
  

   omliggende 
  Skove; 
  det 
  kan 
  aflejres 
  i 
  % 
  m 
  høje 
  Volde, 
  som 
  Vind, 
  men 
  navnlig 
  den 
  bry- 
  

   dende 
  Is 
  kan 
  give 
  stejle 
  Flader 
  ud 
  imod 
  Søen; 
  den 
  skruende 
  Is 
  kan 
  i 
  disse 
  sammen- 
  

   frosne 
  Volde 
  bore 
  Huller 
  og 
  give 
  dem 
  et 
  yderst 
  uregelmæssigt 
  Udseende. 
  Under 
  Foraars- 
  

   stormene 
  underkastes 
  de 
  Pulverisationens 
  Lov 
  og 
  føres 
  som 
  findelt 
  organisk 
  Materiale 
  

   til 
  Søs 
  igen. 
  Isens 
  Indflydelse 
  paa 
  Kystliniens 
  Forløb, 
  paa 
  Vegetationsbælternes 
  Bredde 
  

   og 
  Beskaffenhed, 
  paa 
  Detritusmassernes 
  Aflejringslokaliteter 
  og 
  Sammensætning 
  er 
  langt 
  

  

  