﻿12 
  

  

  botaniske 
  Studier 
  vedrørende 
  de 
  inderste 
  Bælter 
  gøres. 
  I 
  Vindstyrke 
  af 
  4—5 
  kan 
  gode 
  

   Lodskud 
  ikke 
  tages, 
  og 
  i 
  vedholdende 
  Regn 
  kan 
  Guiderne 
  ikke 
  arbejde, 
  da 
  Kortene 
  

   bliver 
  vaade. 
  

  

  Naar 
  Ekspeditionen 
  var 
  færdig, 
  begyndte 
  Guidernes 
  Arbejde 
  med 
  Kortlægningen 
  

   af 
  Lodskuddene. 
  Disses 
  Plads 
  blev 
  da 
  vist 
  mig, 
  inden 
  vi 
  næste 
  Gang 
  gik 
  ud, 
  i 
  hvert 
  

   Fald 
  inden 
  en 
  Sø 
  gjordes 
  færdig. 
  Jeg 
  kunde 
  da 
  gøre 
  mig 
  klar 
  over, 
  om 
  der 
  nogetsteds 
  

   var 
  glemt 
  at 
  tage 
  nødvendige 
  Lodskud. 
  

  

  Det 
  viste 
  sig 
  snart, 
  at 
  Guiderne 
  havde 
  langt 
  større 
  Øvelse 
  i 
  at 
  tegne 
  Kurver, 
  end 
  

   jeg 
  kunde 
  tænke 
  mig 
  at 
  faa. 
  Jeg 
  bad 
  derfor 
  Oberst 
  Sand 
  om, 
  at 
  disse 
  vilde 
  tegne 
  

   dem; 
  de 
  er 
  optrukket 
  af 
  Guide 
  Mikkelsen. 
  Kun 
  i 
  ganske 
  enkelte 
  Tilfælde 
  har 
  jeg 
  

   ment, 
  det 
  var 
  heldigst 
  at 
  foretage 
  en 
  mindre 
  Korrektur. 
  Saa 
  meget 
  hellere 
  vilde 
  jeg 
  

   selv 
  undlade 
  at 
  tegne 
  Kurverne, 
  fordi 
  man 
  under 
  det 
  bathymetriske 
  Arbejde 
  uvilkaarbg 
  

   danner 
  s'ig 
  Tanker 
  og 
  Anskuelser, 
  som 
  meget 
  vel 
  kan 
  influere 
  paa 
  den 
  Maade, 
  man 
  trækker 
  

   Kurverne. 
  .Lodskuddene 
  tillader 
  nemlig 
  altid 
  nogen 
  Variation 
  ved 
  Kurvetegningen. 
  Ved 
  

   at 
  lade 
  Kurverne 
  tegne 
  af 
  en 
  anden, 
  der 
  intetsomhelst 
  kender 
  til 
  ens 
  egne 
  Anskuelser, 
  og 
  

   tilmed 
  en, 
  der 
  havde 
  stort 
  Kendskab 
  til 
  Kurvetegning, 
  vilde 
  Resultatet 
  formentlig 
  blive 
  

   langt 
  paalideligere, 
  end 
  hvis 
  man 
  selv 
  gjorde 
  det. 
  Det 
  kan 
  tilføjes, 
  at 
  da 
  jeg 
  ikke 
  stolede 
  

   paa 
  de 
  gamle 
  Angivelser 
  af 
  Søernes 
  Størrelse, 
  har 
  jeg 
  anmodet 
  Oberst 
  Sand 
  om, 
  at 
  

   Generalstaben 
  vilde 
  foretage 
  en 
  ny 
  Arealberegning. 
  

  

  Hvad 
  der 
  altsaa 
  nu 
  er 
  vundet 
  gennem 
  Undersøgelsen 
  er 
  følgende: 
  

  

  1. 
  Mølleaaens 
  Søer 
  er 
  undersøgt 
  bathymetrisk. 
  Nu 
  da 
  Kortene 
  foreligger, 
  er 
  jeg 
  

   klar 
  over, 
  at 
  der 
  i 
  flere 
  Tilfælde 
  vistnok 
  er 
  taget 
  flere 
  Lodskud 
  en 
  nødvendigt. 
  Dette 
  

   gælder 
  særlig 
  de 
  mindre 
  Søer. 
  Paa 
  Bagsværd 
  Sø 
  er 
  taget 
  160 
  Lodskud, 
  Farum 
  So 
  har 
  250, 
  

   Furesø 
  633, 
  Lyngby 
  Sø 
  258, 
  Bastrup 
  Sø 
  171 
  og 
  Søllerod 
  Sø 
  74. 
  Paa 
  Furesø 
  ligger 
  paa 
  

   hver 
  Kvadratkilometer 
  ca. 
  70 
  — 
  80 
  Lodskud: 
  paa 
  de 
  mindre 
  150 
  — 
  200. 
  Dette 
  Antal 
  er 
  

   meget 
  stort. 
  Uhle's 
  Kort 
  over 
  Starnbergersee 
  har 
  kun 
  10 
  paa 
  hver 
  Kvadratkilometer. 
  

   Forel's 
  over 
  Genfersø 
  21. 
  Paa 
  de 
  mindre 
  Søer 
  er 
  alle 
  lm 
  Kurver 
  optegnede, 
  paa 
  

   Furesø 
  kun 
  hver 
  anden. 
  

  

  2. 
  For 
  første 
  Gang 
  er 
  vistnok 
  et 
  Antal 
  Søers 
  Plantebælter 
  nøjagtig 
  kortlagte. 
  

   For 
  Furesøens 
  Vedkommende 
  gælder 
  det 
  alle 
  Plantebælter, 
  ogsaa 
  de 
  submerse. 
  For 
  de 
  

   øvrige 
  Søer 
  kun 
  de 
  Bælter, 
  der 
  var 
  synlige 
  over 
  Vandspejlet. 
  For 
  disse, 
  der 
  fortrinsvis 
  

   er 
  ganske 
  lave 
  Søer, 
  vilde 
  en 
  Undersøgelse 
  af 
  de 
  submerse 
  Bælter 
  næppe 
  have 
  betalt 
  sig. 
  

   Skrabninger 
  godtgjorde 
  nemlig, 
  at 
  Søbunden 
  nedenfor 
  4 
  — 
  5 
  m 
  enten 
  var 
  fuldkommen 
  

   nøgen 
  eller 
  bar 
  smaa 
  spredte 
  Bevoksninger, 
  navnlig 
  af 
  Characeer 
  og 
  Fontinalis. 
  Bevoks- 
  

   ningernes 
  Forekomst 
  gjorde 
  et 
  ganske 
  tilfældigt 
  Præg; 
  om 
  Bæltedannelse 
  var 
  der 
  absolut 
  

   ikke 
  Tale. 
  

  

  3. 
  Der 
  foreligger 
  for 
  første 
  Gang 
  et 
  gennemført 
  Studium 
  af 
  en 
  af 
  de 
  baltiske 
  Soers 
  

   Molluskfauna. 
  Til 
  dette 
  Studium 
  valgtes 
  Furesø. 
  Det 
  var 
  mig 
  noget 
  tvivlsomt, 
  om 
  

   jeg 
  skulde 
  tilstræbe 
  enten 
  at 
  faa 
  nojagtige 
  Mollusklister 
  fra 
  hver 
  af 
  Søerne 
  eller 
  faa 
  hele 
  

   Hovedvægten 
  lagt 
  paa 
  en 
  enkelt 
  Søs 
  Molluskfauna. 
  Videnskabelig 
  set 
  var 
  det 
  sidste 
  

   langt 
  det 
  værdifuldeste. 
  Faunalister 
  fra 
  de 
  enkelte 
  Soer 
  vilde 
  have 
  grumme 
  ringe 
  Værdi; 
  

   tildels 
  findes 
  de 
  allerede 
  (A. 
  C. 
  Johansen), 
  tildels 
  ligner 
  disse 
  Lister 
  hinanden 
  meget. 
  

   For 
  Furesøens 
  Vedkommende 
  er 
  Arternes 
  Variation 
  gengivet 
  i 
  ypperlige 
  Fotografier; 
  

   deres 
  bathymetriske 
  Udbredelse 
  er 
  med 
  fuld 
  Sikkerhed 
  udredet. 
  Min 
  Opfattelse 
  af 
  Skal- 
  

  

  