﻿8 
  

  

  systemet) 
  en 
  omhyggelig 
  Undersøgelse. 
  Hans 
  Arbejde 
  udkom 
  først 
  (1902, 
  p. 
  79). 
  Paa 
  

   alle 
  væsentlige 
  Punkter 
  er 
  der 
  fuld 
  Overensstemmelse, 
  men 
  da 
  Passarge 
  har 
  behandlet 
  

   Sagen 
  væsentlig 
  fra 
  den 
  kemiske, 
  jeg 
  hovedsagelig 
  fra 
  den 
  biologiske 
  Side, 
  supplerer 
  de 
  

   to 
  Arbejder, 
  som 
  Passarge 
  siger, 
  hinanden 
  godt. 
  Endvidere 
  har 
  Steusloff 
  (1905) 
  leveret 
  

   et 
  vigtigt 
  Bidrag, 
  som 
  skal 
  omtales 
  senere. 
  En 
  hel 
  Del 
  af 
  de 
  i 
  det 
  Følgende 
  omtalte 
  Dan- 
  

   nelser 
  hører 
  med 
  under 
  de 
  forskellige 
  Aflejringer, 
  som 
  er 
  blevet 
  indgaaende 
  beskrevet 
  

   af 
  Potonié. 
  Han 
  har 
  for 
  disse 
  Aflejringer 
  udarbejdet 
  et 
  udførligt 
  System 
  og 
  betegnet 
  

   de 
  forskellige 
  Dannelser 
  med 
  en 
  Mængde 
  fremmede 
  Navne. 
  Idet 
  Potonié 
  har 
  valgt 
  

   næsten 
  ikke 
  at 
  tage 
  nogetsomhelst 
  Hensyn 
  til 
  de 
  nordiske 
  Forskere, 
  særlig 
  ikke 
  til 
  v. 
  Post's 
  

   gamle, 
  banebrydende 
  Arbejder, 
  er 
  det 
  for 
  os 
  nordiske 
  Forskere 
  vanskeligt 
  nok 
  at 
  tage 
  

   tilbørligt 
  Hensyn 
  til 
  hans 
  Arbejder, 
  særlig 
  fordi 
  det 
  er 
  svært 
  at 
  se, 
  hvor 
  i 
  hans 
  Schema'er 
  

   de 
  af 
  os 
  undersøgte 
  Dannelser 
  skal 
  indordnes. 
  

  

  Det 
  fremgik 
  imidlertid 
  af 
  flere 
  af 
  de 
  her 
  nævnte 
  saavel 
  som 
  af 
  andre 
  Undersøgelser, 
  

   at 
  der 
  dog 
  var 
  en 
  Del 
  af 
  Kalkaflejringerne, 
  som 
  burde 
  tages 
  op 
  til 
  fornyet 
  Studium. 
  Det 
  

   drejede 
  sig 
  her 
  om 
  de 
  saakaldte 
  Skalbælter. 
  Om 
  dem 
  er 
  der 
  i 
  Tidens 
  Løb 
  opstaaet 
  

   en 
  hel 
  lille 
  Litteratur, 
  som 
  senere 
  skal 
  omtales. 
  

  

  3. 
  Ved 
  Undersøgelsen 
  i 
  Furesøen 
  var 
  der 
  endvidere 
  konstateret 
  ret 
  betydelige 
  

   Aflejringer 
  af 
  Brunjærnsten. 
  Disse 
  fandtes 
  altid 
  i 
  Skalbæltet, 
  og 
  det 
  paavistes, 
  at 
  

   Brunjærnstensdannelsen 
  var 
  knyttet 
  til 
  Molluskskallerne, 
  særlig 
  til 
  Valvater 
  og 
  Muslinger. 
  

   Gennem 
  Billeder 
  blev 
  det 
  direkte 
  godtgjort, 
  hvorledes 
  Skallerne 
  langsomt 
  omdannedes 
  

   fra 
  Kalk 
  til 
  Brunjærnsten. 
  Den 
  nærmere 
  Aarsag 
  til 
  Fænomenet, 
  der 
  paa 
  det 
  Tidspunkt 
  

   saavel 
  som 
  nu 
  var 
  ganske 
  enestaaende, 
  kunde 
  ikke 
  gives. 
  Det 
  maatte 
  formentlig 
  være 
  

   ønskeligt, 
  om 
  disse 
  Brunjærnstensaflejringer 
  kunde 
  blive 
  kortlagt. 
  

  

  4. 
  Endnu 
  et 
  Felt 
  skulde 
  inddrages 
  i 
  Undersøgelsen. 
  I 
  1908 
  havde 
  jeg 
  givet 
  en 
  

   Beskrivelse 
  af 
  Furesøens 
  Brændingsfauna 
  og 
  derved 
  paavist, 
  at 
  der 
  ligesom 
  i 
  Havet 
  

   ogsaa 
  i 
  Ferskvand 
  findes 
  en 
  Fauna 
  tilpasset 
  til 
  Brændingszonens 
  urolige 
  Forhold. 
  Den 
  

   er 
  senere 
  genfundet 
  og 
  paavist 
  i 
  Schweizersøerne. 
  Fortsatte 
  Studier 
  havde 
  vist 
  mig, 
  

   at 
  der 
  ude 
  i 
  4 
  — 
  6 
  m 
  Dybde, 
  der, 
  hvor 
  Vegetationen 
  er 
  frodigst, 
  lever 
  et 
  ejendommeligt 
  

   Dyresamfund, 
  hvortil 
  vort 
  Kendskab 
  i 
  Øjeblikket 
  er 
  ringe. 
  Dette 
  Samfund 
  vilde 
  jeg 
  

   gerne 
  have 
  nærmere 
  undersøgt. 
  

  

  5. 
  Ogsaa 
  et 
  nøjere 
  Kendskab 
  til 
  den 
  dybeste 
  Søbunds 
  Fauna 
  var 
  ønskelig. 
  

  

  Jeg 
  henvendte 
  mig 
  da 
  til 
  Carlsbergfondets 
  Direktion 
  med 
  Forespørgsel, 
  om 
  det 
  

   vilde 
  bekoste 
  følgende 
  Undersøgelse: 
  

  

  1. 
  En 
  bathymetrisk 
  Undersøgelse 
  af 
  Molleaaens 
  Søer. 
  

  

  2. 
  En 
  Undersøgelse 
  af 
  Søernes 
  Plantebælter 
  med 
  Vægten 
  lagt 
  særlig 
  paa 
  Studiet 
  af 
  

   de 
  submerse 
  Bælter. 
  

  

  3. 
  Et 
  Studium 
  af 
  Furesøens 
  Molluskfauua 
  særlig 
  med 
  Henblik 
  paa 
  Skalaflejringer 
  og 
  

   Brunjærnstensaflejringer. 
  

  

  Det 
  4de 
  og 
  5te 
  Punkt, 
  Dyrelivet 
  paa 
  4 
  — 
  6 
  m 
  og 
  paa 
  den 
  dybeste 
  Sobund, 
  omtaltes 
  

   ikke, 
  da 
  jeg 
  ikke 
  var 
  sikker 
  paa, 
  om 
  jeg 
  kunde 
  faa 
  det 
  med. 
  

  

  