﻿at 
  paabegynde 
  Undersøgelsen 
  her. 
  Hertil 
  kom, 
  at 
  den 
  største 
  af 
  de 
  her 
  omhandlede 
  

   Søer, 
  Furesø, 
  vistnok 
  tillige 
  er 
  vort 
  Lands 
  dybeste 
  Sø 
  med 
  Dybder 
  efter 
  Sigende 
  paa 
  

   ca. 
  38 
  m. 
  

  

  Der 
  foresloges 
  altsaa 
  en 
  bathymetrisk 
  Undersøgelse 
  af 
  Mølleaaens 
  Søer, 
  ialt 
  6 
  — 
  

   nemlig: 
  Aaens 
  Kildesø, 
  Bastrup 
  Sø, 
  Farum 
  Sø, 
  Furesø, 
  Bagsværd 
  Sø, 
  Lyngby 
  Sø 
  og 
  Sølle- 
  

   rød 
  Sø. 
  Da 
  man 
  imidlertid 
  maatte 
  vente, 
  at 
  selve 
  de 
  bathymetriske 
  Resultater 
  i 
  det 
  

   hele 
  ikke 
  vilde 
  blive 
  særlig 
  interessante, 
  samt 
  at 
  Kortene 
  ikke 
  heller 
  vilde 
  kunne 
  faa 
  

   synderlig 
  praktisk 
  Betydning, 
  maatte 
  det 
  være 
  ønskeligt 
  — 
  for 
  at 
  give 
  hele 
  Undersøgelsen 
  

   større 
  Værd 
  ■ 
  — 
  at 
  man 
  benyttede 
  Lejligheden 
  til 
  at 
  knytte 
  visse 
  biologiske 
  Biunder- 
  

   søgelser 
  til 
  Hovedundersøgelsen. 
  

  

  1. 
  Der 
  maatte 
  formentlig 
  blive 
  en 
  let 
  og 
  enestaaende 
  Lejlighed 
  til 
  under 
  Hoved- 
  

   undersøgelsen 
  at 
  faa 
  Søernes 
  Vegetation 
  nøje 
  kortlagt. 
  Ganske 
  særlig 
  har 
  vort 
  Kend- 
  

   skab 
  til 
  de 
  submerse 
  Plantebælters 
  Udbredelse 
  udadtil, 
  saavel 
  som 
  ogsaa 
  deres 
  

   floristiske 
  Sammensætning, 
  vistnok 
  hidtil 
  været 
  meget 
  ringe. 
  Bortset 
  fra 
  den 
  botaniske 
  

   Interesse, 
  der 
  vilde 
  knytte 
  sig 
  til 
  Undersøgelsen, 
  hvis 
  den 
  udvidedes 
  paa 
  den 
  angivne 
  

   Maade, 
  vilde 
  denne 
  ogsaa 
  vinde 
  i 
  ren 
  limnologisk 
  Henseende. 
  Det 
  er 
  altid 
  af 
  Interesse 
  

   at 
  være 
  klar 
  over, 
  hvorledes 
  Størrelsesforholdet 
  i 
  en 
  Sø 
  er 
  mellem 
  den 
  plantebevoksede 
  

   Del 
  af 
  Søbunden 
  og 
  den 
  nøgne 
  Søbund. 
  Dette 
  Forhold 
  kan 
  beregnes 
  som 
  en 
  simpel 
  Brøk, 
  

   der 
  vistnok 
  i 
  mange 
  Tilfælde 
  ret 
  nøje 
  er 
  i 
  Stand 
  til 
  at 
  angive 
  vedkommende 
  Søs 
  Værdi 
  

   i 
  forskellige 
  rent 
  praktiske 
  Henseender: 
  Rørskær, 
  Fiskerispørgsmaal; 
  man 
  tør 
  formentlig 
  

   gaa 
  ud 
  fra, 
  at 
  under 
  iøvrigt 
  lige 
  Forhold 
  vil 
  den 
  Sø, 
  der 
  har 
  det 
  bredeste 
  Vegetations- 
  

   bælte 
  og 
  det 
  ringeste 
  vegetationsløse 
  Areal 
  for 
  mange 
  Fisks 
  Vedkommende, 
  ogsaa 
  være 
  

   den, 
  der 
  bedst 
  egner 
  sig 
  som 
  Fiskevand. 
  Kendskabet 
  til 
  Vegetationsbæltets 
  Bredde 
  vil 
  

   endvidere, 
  naar 
  Talen 
  bliver 
  om 
  at 
  sænke 
  Vandstanden 
  og 
  samtidig 
  søge 
  at 
  raade 
  Bod 
  

   paa 
  den 
  Skade, 
  der 
  forvoldes 
  ved 
  at 
  forringe 
  Legepladsernes 
  Størrelse, 
  være 
  af 
  ikke 
  ringe 
  

   Betydning. 
  Der 
  kan 
  endvidere 
  gøres 
  opmærksom 
  paa, 
  at 
  Forholdet 
  mellem 
  den 
  vege- 
  

   tationsløse 
  og 
  den 
  vegetationsdækkede 
  Del 
  af 
  Søbunden 
  delvis 
  angiver 
  Forholdet 
  mellem 
  

   den 
  iltforbrugende 
  og 
  iltproducerende 
  Del 
  af 
  Søbunden. 
  Kendskabet 
  til 
  denne 
  Faktor 
  

   bør 
  vistnok 
  heller 
  ikke 
  undervurderes, 
  men 
  for 
  stor 
  Vægt 
  kan 
  der 
  dog 
  ikke 
  lægges 
  paa 
  

   den, 
  dels 
  fordi 
  ogsaa 
  Planktonet 
  spiller 
  en 
  stor 
  og 
  maaske 
  større 
  Rolle 
  som 
  Iltproducent, 
  

   dels 
  fordi 
  baade 
  Vegetationszonen 
  og 
  den 
  pelagiske 
  Region 
  jo 
  ikke 
  alene 
  er 
  iltproduce- 
  

   rende, 
  men 
  ogsaa 
  paa 
  Grund 
  af 
  det 
  rige 
  Dyreliv 
  og 
  under 
  Dekompositionsprocesserne 
  

   er 
  Iltforbruger. 
  Noget 
  Maal 
  for 
  Iltforbruget 
  haves 
  ikke 
  og 
  kan 
  vanskelig 
  faas, 
  bl. 
  a. 
  

   fordi 
  det 
  skifter 
  til 
  de 
  forskellige 
  Aarstider 
  og 
  fra 
  Aar 
  til 
  Aar. 
  Alligevel 
  tror 
  jeg, 
  at 
  man 
  

   i 
  fremtidige 
  Søbeskrivelser 
  ved 
  Siden 
  af 
  Angivelsen 
  over 
  Størrelse, 
  H. 
  o. 
  H. 
  o. 
  s. 
  v. 
  burde 
  

   opføre 
  et 
  Tal, 
  der 
  angav 
  Størrelsesforholdet 
  mellem 
  den 
  vegetationsdækkede 
  og 
  vege- 
  

   tationsfrie 
  Del 
  af 
  Søbunden. 
  

  

  2. 
  I 
  1901 
  blev 
  mit 
  Arbejde: 
  »Studier 
  over 
  Søkalk, 
  Bønnemalm 
  og 
  Søgytje« 
  publi- 
  

   ceret. 
  Disse 
  Studier 
  blev 
  ganske 
  særlig 
  udført 
  i 
  Furesøen 
  og 
  havde 
  blandt 
  andet 
  den 
  

   Opgave 
  at 
  udrede 
  Kalkaflejringernes 
  Genese. 
  Den 
  kemiske 
  Side 
  af 
  Sagen 
  behandledes 
  

   senere 
  af 
  Bronsted 
  i 
  hans 
  og 
  mit 
  Arbejde: 
  Chemisch-physicalische 
  Untersuchungen 
  

   der 
  dånischen 
  Gewasser 
  (1912). 
  Siden 
  den 
  Tid 
  har 
  mange 
  beskæftiget 
  sig 
  med 
  disse 
  Spørgs- 
  

   maal. 
  Det 
  traf 
  sig 
  saa 
  heldigt, 
  at 
  Passarge, 
  samtidig 
  med 
  at 
  jeg 
  studerede 
  Kalkaflej- 
  

   ringerne 
  i 
  Furesø, 
  underkastede 
  ganske 
  lignende 
  Dannelser 
  i 
  Lychenersøerne 
  (Havel- 
  

  

  