﻿in 
  Scotland 
  (1910); 
  det 
  kolossale 
  Arbejde" 
  og 
  den 
  mægtige 
  Publication 
  med 
  flere 
  Hun- 
  

   drede 
  Kort 
  er 
  bekostet 
  af 
  ham 
  og 
  en 
  anden 
  skotsk 
  Rigmand, 
  Mr. 
  L. 
  Pullar. 
  

  

  Her 
  hjemme 
  er 
  i 
  saa 
  Henseende 
  hidtil 
  næsten 
  intet 
  udrettet; 
  Feddersen 
  har 
  tegnet 
  

   et 
  bathymetrisk 
  Kort 
  over 
  Tjustrup 
  Sø, 
  Birkedommer 
  Fiedler 
  et 
  over 
  Esrom 
  Sø, 
  Amt- 
  

   mand 
  Vedel 
  et 
  over 
  Sorø 
  Sø 
  og 
  Feilberg 
  et 
  over 
  Arresø; 
  Kortene 
  er 
  maaske 
  i 
  sig 
  selv 
  

   meget 
  gode, 
  men 
  paa 
  en 
  større 
  Nøjagtighed 
  gør 
  de 
  næppe 
  Krav. 
  De 
  Oplysninger, 
  som 
  

   det 
  var 
  muligt 
  at 
  skaffe 
  Prof. 
  Halbfass, 
  da 
  han 
  udarbejdede 
  sit 
  Værk: 
  Die 
  Morphometrie 
  

   der 
  europåischen 
  Seen 
  (1903), 
  var 
  derfor 
  kun 
  ubetydelige; 
  da 
  Arbejdet 
  kom, 
  viste 
  det 
  

   sig, 
  at 
  Danmark 
  paa 
  dette 
  Omraade 
  stod 
  tilbage 
  for 
  de 
  fleste 
  andre 
  Lande. 
  

  

  I 
  adskillige 
  Lande 
  er 
  de 
  bathymetriske 
  Undersøgelser 
  af 
  de 
  ferske 
  Vande 
  knyttet 
  

   nær 
  til 
  vedkommende 
  Landes 
  geologiske 
  Undersøgelser 
  (Jentsch: 
  Nordtyskland, 
  Ramsay: 
  

   Finland); 
  Søerne 
  undersøges 
  saavidt 
  muligt 
  i 
  nøje 
  Tilknytning 
  til 
  Udarbejdelsen 
  af 
  de 
  

   Maalebordsblade, 
  hvorpaa 
  Søerne 
  ligger. 
  Dette 
  er 
  i 
  mine 
  Øjne 
  ogsaa 
  den 
  naturlige 
  Frem- 
  

   gangsmaade. 
  

  

  I 
  Virkeligheden 
  er 
  Spørgsmaalet 
  om 
  Maaden, 
  hvorpaa 
  vore 
  Søbækkener 
  er 
  op- 
  

   staaede 
  og 
  udformede, 
  ingenlunde 
  uden 
  geologisk 
  Interesse. 
  Basis 
  for 
  en 
  hvilken 
  

   som 
  helst 
  Drøftelse 
  i 
  saa 
  Henseende 
  maa 
  altid 
  det 
  bathymetriske 
  Kort 
  være. 
  Isen, 
  

   der 
  har 
  formet 
  vort 
  Lands 
  Overflade 
  med 
  dets 
  Høje 
  og 
  Dale, 
  har 
  ogsaa 
  enten 
  direkte 
  

   ved 
  sin 
  furende 
  Kraft 
  eller 
  ved 
  sine 
  Gletseherfloder 
  udhulet 
  og 
  dannet 
  Sobækkenerne. 
  

   Under 
  Israndens 
  Oscillationer 
  har 
  Afløb 
  og 
  Tillob 
  skiftet 
  Plads 
  og 
  Vandstanden 
  varieret. 
  

   Om 
  alt 
  sligt 
  aflægger 
  mer 
  end 
  et 
  af 
  vore 
  Søbækkener 
  Vidnesbyrd. 
  Siden 
  Istiden 
  har 
  

   Søbækkenerne 
  været 
  de 
  store 
  Bassiner, 
  hvori 
  Masser 
  af 
  Materiale 
  har 
  bundfældet 
  sig. 
  

   Den 
  primære 
  Bund 
  ligger 
  mer 
  eller 
  mindre 
  dybt 
  under 
  det 
  sedimenterede 
  Materiale. 
  

   Dette 
  Materiales 
  Beskaffenhed, 
  afhængigt 
  som 
  det 
  er 
  af 
  de 
  Jordarter, 
  hvorigennem 
  Flo- 
  

   derne 
  skærer 
  deres 
  Lejer, 
  og 
  af 
  de 
  Omdannelsesprocesser, 
  der 
  foregaar 
  paa 
  Sobunden, 
  

   kan 
  ikke 
  siges 
  at 
  mangle 
  geologisk 
  Betydning. 
  

  

  Ud 
  fra 
  disse 
  Betragtninger 
  og 
  i 
  Overensstemmelse 
  med 
  Forholdene 
  i 
  andre 
  Lande, 
  

   laa 
  det 
  da 
  nær, 
  at 
  de 
  bathymetriske 
  Undersøgelser 
  blev 
  knyttede 
  til 
  Danmarks 
  geolo- 
  

   giske 
  Undersøgelser. 
  Herimod 
  blev 
  da 
  i 
  forste 
  Instans 
  mine 
  Bestræbelser 
  rettede; 
  dog 
  

   her 
  stødte 
  jeg 
  paa 
  afgjort 
  Modstand. 
  Det 
  er 
  en 
  ubestridelig 
  Kendsgerning, 
  at 
  naarsom- 
  

   helst 
  der 
  indenfor 
  de 
  geologiske 
  Kortblade 
  har 
  været 
  Landoverflade, 
  der 
  har 
  været 
  dækket 
  

   med 
  Ferskvand, 
  har 
  Danmarks 
  geologiske 
  Undersøgelse 
  altid 
  gaaet 
  ud 
  fra, 
  at 
  i 
  saa 
  Fald 
  

   kom 
  det 
  Stykke 
  Land 
  ikke 
  Undersogelsen 
  ved; 
  Kortbladene 
  over 
  Nordsjælland, 
  hvorpaa 
  

   der 
  dog 
  ligger 
  nogle, 
  af 
  vort 
  Lands 
  største 
  Søer, 
  er 
  faktisk 
  færdig 
  udarbejdede, 
  uden 
  at 
  

   man 
  faar 
  andet 
  at 
  vide 
  om 
  Søerne 
  end 
  deres 
  Størrelse, 
  deres 
  maximale 
  Dybde 
  og 
  delvis 
  

   lidt 
  om 
  deres 
  større 
  Udbredning 
  i 
  ældre 
  Tid. 
  Det 
  var 
  for 
  en 
  væsentlig 
  Del 
  Henvendelsen 
  

   fra 
  Prof. 
  Halbfass 
  og 
  ikke 
  mindst 
  en 
  Meddelelse 
  om, 
  at 
  han 
  selv 
  forelobig 
  ønskede 
  at 
  

   udarbejde 
  et 
  bathymetrisk 
  Kort 
  over 
  vor 
  interessanteste 
  So, 
  Hald 
  Sø, 
  der 
  bevirkede, 
  at 
  

   jeg 
  henvendte 
  mig 
  til 
  Carlsbergfondets 
  Direktion 
  med 
  Foresporgsel, 
  om 
  det 
  vilde 
  hjælpe 
  

   til, 
  at 
  Undersøgelsen 
  kom 
  i 
  Gang. 
  Da 
  jeg 
  maatte 
  formode, 
  at 
  Svaret 
  vilde 
  blive 
  gunstigt, 
  

   udarbejdedes 
  foreløbig 
  følgende 
  Arbejdsplan. 
  

  

  Det 
  maatte 
  være 
  naturligt 
  at 
  undersøge 
  de 
  til 
  et 
  samlet 
  Afvandingsomraade 
  hø- 
  

   rende 
  Søer. 
  Da 
  den 
  aldeles 
  overvejende 
  Del 
  af 
  de 
  ferskvandsbiologiske 
  Undersøgelser 
  

   var 
  udført 
  i 
  de 
  Søer, 
  der 
  horer 
  til 
  Mølleaaens 
  Afvandingsomraade, 
  ansaas 
  det 
  for 
  rigtigst 
  

  

  