﻿86 
  

  

  Fig. 
  13. 
  Spiret 
  af 
  

   Limnsea 
  auricularia 
  L. 
  

   X 
  7 
  

  

  Fig. 
  14. 
  Spiret 
  af 
  

  

  L. 
  ovata 
  Drap. 
  

  

  X 
  7 
  

  

  imod 
  hos 
  begge 
  Former 
  være 
  grund 
  eller 
  dyb. 
  Spiret 
  synes 
  mig 
  at 
  afgive 
  de 
  mest 
  kon- 
  

   stante 
  Kendetegn. 
  Det 
  er 
  hos 
  L. 
  auricularia 
  (Tekstlig. 
  13) 
  smalt, 
  spidst 
  og 
  stærkt 
  snoet, 
  

   saaledes 
  at 
  Sømmen 
  kommer 
  til 
  at 
  gaa 
  meget 
  stejlt. 
  Deraf 
  folger 
  tillige, 
  at 
  en 
  stor 
  Del 
  

   af 
  2. 
  og 
  3. 
  Vinding 
  bliver 
  synlig; 
  Vindingerne 
  bliver 
  altsaa 
  høje 
  og 
  slanke. 
  Paa 
  de 
  første 
  

   3 
  — 
  3% 
  Vindinger 
  bliver 
  Partiet 
  under 
  Sømmen 
  fladt, 
  stejlt 
  nedadgaaende, 
  ja 
  i 
  den 
  øver- 
  

   ste 
  Del 
  oftest 
  endog 
  konkav. 
  Derved 
  bliver 
  Udseendet 
  af 
  den 
  voksne 
  og 
  Ungen 
  vidt 
  

   forskellig, 
  idet 
  det 
  er 
  den 
  sidste 
  Vinding, 
  der 
  betinger 
  Skallens 
  karakteristiske 
  Øreform. 
  

  

  — 
  Anderledes 
  med 
  L. 
  ovata 
  (Tekstfig. 
  14). 
  

   Her 
  er 
  Spiret 
  kort 
  og 
  but, 
  langt 
  mindre 
  

   kraftig 
  snoet, 
  saaledes 
  at 
  Sømmen 
  omtrent 
  

   forløber 
  horizontalt. 
  Knapt 
  Halvdelen 
  af 
  

   2. 
  og 
  3. 
  Vinding 
  bliver 
  synlig, 
  og 
  Partiet 
  

   under 
  Sømmen 
  er 
  tydebg 
  konveks. 
  Der 
  er 
  

   ringe 
  Forskel 
  paa 
  Skallen 
  hos 
  Ungen 
  og 
  den 
  

   voksne, 
  sidste 
  Vinding 
  gør 
  kun 
  Mundingen 
  

   lidt 
  længere 
  nedadtil. 
  Spiret, 
  eller 
  i 
  alt 
  Fald 
  

   de 
  øverste 
  Vindinger 
  af 
  dette, 
  kan 
  altsaa 
  

   anvendes 
  til 
  Bestemmelse 
  af 
  baade 
  unge 
  

   Eksemplarer 
  og 
  voksne 
  og 
  er, 
  saa 
  vidt 
  jeg 
  

   har 
  kunnet 
  se, 
  saa 
  nogenlunde 
  uafhængigt 
  af 
  de 
  store 
  Formforskelligheder, 
  der 
  betinges 
  

   af 
  Lægningen 
  og 
  Formen 
  af 
  den 
  sidste 
  Vinding. 
  Det 
  er 
  særlig 
  den 
  sidste 
  Vin- 
  

   dings 
  Udseende, 
  der 
  paavirkes 
  af 
  de 
  ydre 
  Forhold. 
  Man 
  

   vil 
  derfor 
  sikkert 
  ved 
  at 
  flytte 
  unge 
  Dyr 
  af 
  samme 
  Æggeklump 
  

   til 
  Vandsamlinger, 
  hvor 
  der 
  bydes 
  dem 
  forskellige 
  Levevilkaar, 
  

   kunne 
  faa 
  uddannet 
  meget 
  forskellige 
  Former, 
  vel 
  sagtens 
  Hoved- 
  

   parten 
  af 
  de 
  under 
  forskellige 
  Navne 
  beskrevne 
  Varieteter. 
  Hazay 
  

   (1881, 
  1885) 
  har 
  allerede 
  smukt 
  paavist, 
  hvorledes 
  mange 
  af 
  de 
  

   beskrevne 
  Varieteter 
  af 
  L. 
  auricularia 
  og 
  L. 
  ovata 
  maa 
  opfattes 
  

   som 
  uudviklede 
  Individer 
  eller 
  Ungdomsformer 
  af 
  de 
  2 
  Arter. 
  I 
  

   Løbet 
  af 
  de 
  sidste 
  Aar 
  har 
  Waclaw 
  Roszkowski 
  undersogt 
  de 
  to 
  

   Arter 
  anatomisk 
  (1912, 
  1914) 
  og 
  fundet 
  gode 
  Kendetegn 
  i 
  Recep- 
  

   taculum 
  seminis, 
  Prostata 
  og 
  Penis. 
  Der 
  er 
  saaledes 
  Udsigt 
  til 
  

   ad 
  denne 
  Vej 
  at 
  kunne 
  afgøre 
  Tvivlssporgsmaal, 
  hvis 
  saadanne 
  

   skulde 
  opstaa, 
  ved 
  Henforingen 
  af 
  Formerne 
  til 
  de 
  to 
  Arter. 
  

  

  Foruden 
  de 
  ovenfor 
  anførte 
  Varieteter 
  og 
  Former 
  af 
  L. 
  ovata 
  

   er 
  ogsaa 
  L. 
  peregra 
  Miill. 
  fundet 
  i 
  Furesøen, 
  dog 
  ikke 
  i 
  det 
  egent- 
  

   lige 
  Furesobassin, 
  men 
  paa 
  sumpede. 
  Steder 
  ved 
  Bredden. 
  Denne 
  Snegl 
  maa 
  efter 
  

   Hazays 
  (1881) 
  og 
  Bollingers 
  Undersøgelser 
  (1909) 
  henføres 
  som 
  en 
  Varietet 
  under 
  

   L. 
  ovata. 
  Skaller 
  af 
  den 
  har 
  jeg 
  aldrig 
  taget 
  ved 
  Skrabning. 
  

  

  Limnæa 
  paluslris 
  Miill. 
  (Tekstfig. 
  15) 
  

   forekommer 
  kun 
  inde 
  ved 
  Bredden, 
  paa 
  — 
  2m; 
  den 
  findes 
  inde 
  i 
  Bugterne 
  hyppig 
  paa 
  

   Vandplanter. 
  Enkelte 
  tomme 
  Skaller 
  eller 
  Skalfragmenter 
  er 
  fort 
  længere 
  ud. 
  Jeg 
  har 
  

  

  1 
  ) 
  Maalestokken 
  i 
  Fig. 
  15 
  og 
  følgende 
  Figurer 
  angiver 
  hele 
  og 
  halve 
  mm. 
  

  

  Fig. 
  15. 
  Limnæa 
  palu- 
  

   stris 
  Miill. 
  1 
  ) 
  

  

  