﻿106 
  

  

  ført 
  fra 
  Søerne 
  i 
  København, 
  hvor 
  den 
  findes 
  ret 
  hyppig, 
  dog 
  langtfra 
  saa 
  almindeligt 
  

   som 
  tidligere. 
  — 
  Med; 
  Hensyn 
  til 
  den 
  Dybde, 
  hvortil 
  Dreissensia 
  gaar, 
  kan 
  jeg 
  angive, 
  

  

  at 
  den 
  er 
  taget 
  i 
  Furesøen 
  paa 
  alle 
  Dyb- 
  

   der 
  fra 
  ganske 
  lavt 
  Vand 
  inde 
  ved 
  Bred- 
  

   den 
  til 
  30 
  m 
  ; 
  muligvis 
  kan 
  den 
  ogsaa 
  

   findes 
  paa 
  endnu 
  dybere 
  Vand. 
  I 
  de 
  

   nordtyske 
  Søer 
  gaar 
  den 
  ud 
  til 
  40 
  m. 
  

  

  Molluskbælterne 
  og 
  Skal- 
  

   aflejringerne. 
  

  

  Som 
  allerede 
  nævnt 
  i 
  Indled- 
  

   ningen 
  har 
  vi 
  om 
  dette 
  Thema 
  to 
  

   ældre 
  Arbejder, 
  nemlig 
  af 
  Wesenberg- 
  

   Lund 
  (1901) 
  og 
  af 
  A. 
  C. 
  Johansen 
  

   (1902). 
  Der 
  skal 
  i 
  det 
  følgende 
  gives 
  

   en 
  kort 
  Fremstilling 
  af 
  de 
  Hovedresul- 
  

   tater, 
  hvortil 
  disse 
  to 
  Undersøgere 
  er 
  

   kommen, 
  og 
  samtidig 
  angives, 
  hvorledes 
  

   de 
  foreliggende 
  Undersøgelser 
  stemmer 
  

   dermed, 
  og 
  paa 
  hvilke 
  Punkter 
  der 
  er 
  

   Uoverensstemmelser. 
  

  

  Wesenberg-Lund 
  undersoger 
  i 
  sit 
  

   Arbejde: 
  »Studier 
  over 
  Sokalk, 
  Bonne- 
  

   malm 
  og 
  Sogytje 
  i 
  danske 
  Indsoer«, 
  

   forst 
  den 
  bathymetriske 
  Udbredelse 
  

   af 
  de 
  hyppigst 
  forekommende 
  Mollusker 
  

   og 
  deres 
  Skaller 
  i 
  vore 
  storre 
  Soer 
  og 
  

   kommer 
  da 
  til 
  det 
  Bésultat, 
  at 
  man 
  i 
  

   selve 
  Furesoen 
  1 
  ) 
  (ligesom 
  i 
  alle 
  andre 
  

   storre 
  Soer, 
  hvis 
  Dybde 
  er 
  over 
  15 
  m) 
  

   kan 
  skelne 
  mellem 
  3 
  Bælter 
  2 
  ): 
  

  

  1. 
  Et 
  Vegetationsbælte, 
  hvori 
  der 
  kun 
  findes 
  faa 
  Skaller 
  aflejret, 
  da 
  de 
  bund- 
  

   fældede 
  Skaller 
  let 
  destrueres, 
  dels 
  derved 
  at 
  Bevægelse 
  i 
  Vandet 
  (Bolgeslag, 
  Strøm- 
  

   ninger) 
  bevirker, 
  at 
  Skallerne 
  slides 
  og 
  knuses, 
  dels 
  ved 
  Planternes 
  oplosende 
  Virk- 
  

   somhed. 
  

  

  2. 
  Et 
  Skalbælte, 
  hvori 
  mægtige 
  Aflejringer 
  af 
  Molluskskaller 
  findes. 
  Bæltet 
  

   strækker 
  sig 
  fra 
  8 
  — 
  11 
  m. 
  Skallerne 
  bestaar 
  overvejende 
  af 
  Anodonia 
  og 
  C/m'o-Skaller, 
  

   men 
  ogsaa 
  af 
  Valvata 
  og 
  sjældnere 
  Bythinia. 
  Disse 
  Dyr 
  lever 
  alle 
  i 
  Skalbæltet, 
  og 
  Aflej- 
  

  

  Fig. 
  51. 
  Dreissensia 
  polymorpka 
  Pall. 
  paa 
  Unio 
  

  

  tumidus 
  Retz. 
  og 
  paa 
  en 
  Plantestængel. 
  

  

  (Efter 
  Fotografi; 
  nat. 
  Størrelse). 
  

  

  ') 
  Der 
  ses 
  her 
  bort 
  fra 
  de 
  paa 
  Bredden 
  aflejrede 
  Skaller 
  samt 
  fra 
  de 
  i 
  Bugter 
  og 
  Vige 
  

   levende 
  Mollusker. 
  

  

  s 
  ) 
  I 
  »Die 
  littoralen 
  Tiergesellschaften 
  unserer 
  grdsseren 
  Seen« 
  giver 
  Wesenberg-Lund 
  

   (1908 
  — 
  09) 
  en 
  Inddeling 
  efter 
  Dyreselskaber 
  for 
  en 
  stor 
  Del 
  baseret 
  paa 
  Undersogelser 
  foretaget 
  i 
  

   Furesøen. 
  

  

  