﻿112 
  

  

  Wesenberg-Lund 
  (1901) 
  Beskrivelsen 
  og 
  en 
  udforlig 
  Forklaring 
  af 
  dette 
  interessante 
  

   Fænomen. 
  (Se 
  iovrigt 
  p. 
  30). 
  

  

  Sammenligning 
  mellem 
  Molluskernes 
  bathymetriske 
  Udbredelse 
  i 
  

   Furesøen 
  og 
  i 
  andre 
  europæiske 
  Søer. 
  

  

  Desværre 
  foreligger 
  der 
  kun 
  faa 
  og 
  ofte 
  utilstrækkelige 
  Angivelser 
  om, 
  til 
  hvilke 
  

   Dybder 
  Molluskerne 
  — 
  og 
  da 
  særlig 
  Litoralformerne 
  — 
  gaar 
  ud. 
  Efter 
  de 
  Oplysninger, 
  

   Litteraturen 
  har 
  kunnet 
  give 
  mig, 
  har 
  jeg 
  sammenstillet 
  en 
  Liste, 
  hvori 
  angives 
  Yder- 
  

   grænsen 
  for 
  nogle 
  af 
  de 
  almindelige 
  Molluskarter 
  (Pisidierne 
  dog 
  undtagne), 
  der 
  tillige 
  

   lindes 
  i 
  Furesøen. 
  Et 
  Par 
  Steder 
  er 
  ogsaa 
  medtaget 
  Former 
  (Planorbis 
  borealis 
  Lov. 
  

   og 
  Valvala 
  alpestris 
  Blaun.), 
  der 
  slutter 
  sig 
  nær 
  til 
  Arter, 
  der 
  forekommer 
  i 
  Furesøen 
  

   (henholdsvis 
  PI. 
  albus 
  Miill. 
  og 
  V. 
  piscinalis 
  Miill.). 
  Hvor 
  den 
  øvre 
  Grænse 
  for 
  Udbre- 
  

   delsen 
  er 
  omtalt, 
  markeres 
  den 
  ved, 
  at 
  det 
  forst 
  anforte 
  Tal 
  er 
  trykket 
  kursiv. 
  Listen 
  om- 
  

   fatter 
  følgende 
  europæiske 
  Søer: 
  Ratzeburger 
  Soerne 
  (Schermer 
  1914), 
  Vattern 
  (Ekman 
  

   1915),Ladoga 
  (Lindholm 
  1911), 
  Neuenburgersø 
  (Lac 
  de 
  Neuchatel, 
  Piaget 
  1913), 
  Starn- 
  

   berger 
  Sø 
  i 
  Bayern, 
  Garda 
  Soen 
  samt 
  5 
  schweiziske 
  Soer: 
  Bodensøen, 
  Zurickersoen, 
  Thuner- 
  

   søen, 
  Vierwaldståttersøen 
  og 
  Genfersoen 
  (alle 
  7 
  efter 
  Zschokke 
  1911). 
  Til 
  Sammen- 
  

   ligning 
  er 
  anført 
  Furesøen. 
  Sidste 
  Kolonne 
  indeholder 
  mere 
  spredte 
  Angivelser, 
  særlig 
  

   vedrorende 
  Dybvandsformerne, 
  samt 
  et 
  Par 
  Angivelser 
  fra 
  den 
  armenske 
  So 
  Goktschai 
  

   (Kessler 
  og 
  Brandt 
  efter 
  Zschokke 
  1911) 
  og 
  fra 
  Hjålmaren 
  (Alm 
  1916). 
  

  

  Man 
  ser 
  af 
  Listen, 
  at 
  der 
  er 
  stor 
  Forskel 
  paa 
  den 
  bathymetriske 
  Udbredelse 
  af 
  

   Arterne 
  i 
  Furesøen 
  og 
  i 
  andre 
  Soer, 
  men 
  ogsaa 
  mellem 
  de 
  forskellige 
  udenlandske 
  Søer 
  

   indbyrdes. 
  I 
  det 
  hele 
  taget 
  synes 
  de 
  fleste 
  Arter 
  andensteds 
  at 
  gaa 
  betydelig 
  længere 
  

   ud 
  end 
  i 
  Furesøen. 
  Det 
  er.saaledes 
  ejendommeligt 
  at 
  se, 
  at 
  Mollusker, 
  som 
  vi 
  her 
  hjemme 
  

   er 
  vant 
  til 
  at 
  anse 
  for 
  udprægede 
  Bredformer, 
  i 
  Udlandets 
  Soer 
  kan 
  gaa 
  ud 
  til 
  en 
  Dybde 
  

   paa 
  20 
  — 
  50 
  m. 
  Dette 
  er 
  f. 
  Eks. 
  Tilfældet 
  med 
  Valvala 
  macrostoma 
  Steenb. 
  (Vattern 
  

   21 
  m), 
  Physa 
  fonlinalis 
  L. 
  og 
  Planorbis 
  contorlus 
  L. 
  (begge 
  i 
  Vattern 
  22 
  — 
  24 
  m), 
  ja 
  Pla- 
  

   norbis 
  carinatus 
  Miill. 
  er 
  i 
  Goktschai 
  Søen 
  endog 
  taget 
  i 
  80 
  m's 
  Dybde. 
  

  

  Desværre 
  faar 
  man 
  ikke 
  altid 
  angivet, 
  om 
  Dyrene 
  er 
  taget 
  i 
  flere 
  Eksemplarer 
  

   paa 
  de 
  større 
  Dybder, 
  eller 
  om 
  det 
  kun 
  drejer 
  sig 
  om 
  et 
  enkelt 
  Eksemplar. 
  I 
  sidste 
  Til- 
  

   fælde 
  maa 
  man 
  være 
  forsigtig 
  med 
  at 
  drage 
  Slutninger 
  om 
  Udbredelsen; 
  thi 
  enkelte 
  In- 
  

   divider, 
  som 
  er 
  fæstede 
  til 
  Plantedele 
  eller 
  lignende, 
  kan 
  let 
  ved 
  Vindens, 
  Strommens 
  

   eller 
  Bølgernes 
  Hjælp 
  fores 
  midt 
  ud 
  i 
  Soen 
  og 
  der 
  synke 
  til 
  Bunds 
  paa 
  dybt 
  Vand, 
  eller 
  

   Transporten 
  kan 
  ved 
  Hjælp 
  af 
  kraftige 
  Bundstromme 
  være 
  foregaaet 
  langs 
  Bunden. 
  

   Roszkowski 
  (1914) 
  har 
  saaledes 
  i 
  Genfersoen 
  fundet 
  et 
  Eksemplar 
  af 
  Limnæa 
  stagnalis 
  

   L. 
  paa 
  60 
  m 
  samt 
  et 
  Eksemplar 
  af 
  L. 
  auricularia 
  L. 
  og 
  eet 
  af 
  L. 
  ovata 
  Drap. 
  paa 
  280 
  m; 
  

   de 
  viste 
  alle 
  3 
  Tegn 
  paa 
  ublid 
  Behandling 
  under 
  deres 
  Transport 
  ud 
  paa 
  Dybet. 
  

  

  Den 
  Sø, 
  der 
  med 
  Hensyn 
  til 
  Molluskernes 
  bathymetriske 
  Udbredelse 
  ligner 
  Fure- 
  

   søen 
  mest, 
  er 
  Ladoga; 
  kun 
  1 
  Art, 
  Sphærium 
  corneum 
  L. 
  gaar 
  længere 
  ud 
  end 
  i 
  Furesoen. 
  

   Ratzeburgersoerne, 
  hvis 
  Naturforhold, 
  man 
  skulde 
  mene, 
  kommer 
  ret 
  nær 
  ved 
  Fure- 
  

   søens, 
  viser 
  det 
  mærkelige 
  Forhold, 
  at 
  Sneglene 
  alle 
  gaar 
  længere 
  ud, 
  medens 
  Muslingerne 
  

   standser 
  ved 
  en 
  betydelig 
  ringere 
  Dybde 
  end 
  i 
  Furesoen. 
  I 
  Modsætning 
  til 
  disse 
  tre 
  

   Søer, 
  hvis 
  Mollusker 
  (med 
  Undtagelse 
  af 
  Pisidierne) 
  alle 
  holder 
  sig 
  inden 
  for 
  13(18) 
  m, 
  

  

  