﻿115 
  

  

  Neuen- 
  

   burgersø 
  

  

  Vierwald- 
  

   stattersø 
  

  

  Gardasø 
  

  

  Genfersø 
  

  

  Andre 
  Søer 
  

  

  

  

  

  v. 
  bollingeri 
  

   15-30 
  m 
  

  

  I 
  Goktschai-Søen 
  30-80 
  m 
  

  

  

  

  

  abyssicola 
  

   25-280 
  m 
  

  

  L. 
  abyssicola 
  : 
  Luganersø 
  

   70 
  m, 
  Walensø 
  90-150 
  m, 
  

   Comosø 
  100 
  m 
  , 
  Lac 
  

   d'Annecy 
  55 
  m 
  (Zuger- 
  

   sø 
  og 
  flere). 
  

  

  

  

  

  ? 
  sublittoralis 
  

   30-50 
  m 
  

  

  

  foreli 
  50 
  m 
  

  

  foreli 
  

  

  80 
  m 
  

  

  (mucron. 
  

  

  BO 
  m) 
  

  

  

  ? 
  ampla 
  30 
  m 
  

  

  foreli') 
  

  

  i5-305 
  m 
  

  

  yungi') 
  

  

  30-247 
  m 
  

  

  profunda') 
  

  

  30-300 
  m 
  

  

  Luganersøen 
  50-90 
  m 
  

  

  I 
  Goktschai-Søen 
  til 
  80 
  m 
  

  

  

  

  

  achromata 
  

   15-30 
  m 
  

  

  

  

  

  profunda 
  

   60 
  m 
  

  

  

  Fra 
  Bredden 
  til 
  21 
  ni 
  i 
  

  

  

  Hjålmaren. 
  

  

  30 
  m 
  

  

  15 
  m 
  

  

  lacustris 
  

   60 
  m 
  

  

  antiq. 
  1 
  ) 
  20-30 
  m 
  

   lacustris 
  3 
  ) 
  

   30-300 
  m 
  

  

  lacustris: 
  Lac 
  d'Annecy 
  

   40 
  m, 
  Pfaffikonersø60m, 
  

   Brienzersø 
  35 
  m 
  

  

  

  depressa 
  

   15-20 
  m 
  

  

  ? 
  imhofi 
  

   90 
  m 
  

  

  

  Achensø 
  64 
  m 
  

  

  

  

  øverste 
  Del 
  

   af 
  Dybde- 
  

   regionen 
  

  

  5 
  m 
  

  

  60 
  m 
  

  

  

  ?Traunsø 
  200 
  m 
  

  

  øverste 
  Del 
  af 
  

   Dybsøen 
  

  

  Lac 
  de 
  Joux, 
  Bielersø 
  og 
  

   Greifensø 
  i 
  den 
  øverste 
  

   Del 
  af 
  Dybderegionen. 
  

  

  

  

  intexla 
  

   60 
  m 
  

  

  

  Hjålmaren 
  6 
  m 
  

  

  

  

  

  20-26 
  m 
  

  

  

  

  

  

  I 
  nordtyske 
  Søer 
  40 
  m. 
  

  

  

  Piag. 
  3 
  ) 
  med 
  Varieteterne 
  foreli 
  Piag. 
  og 
  yungi 
  Piag. 
  

  

  sikkert 
  den 
  rigtige, 
  hvorfor 
  den 
  

   ogsaa 
  er 
  antaget 
  i 
  Tabellen. 
  Det 
  

   er 
  altsaa 
  kun 
  L. 
  palustris 
  MM. 
  

   og 
  L. 
  ovata 
  Drap., 
  der 
  danner 
  

   Dybvandsf 
  ormer, 
  medens 
  L. 
  stag- 
  

   nalis 
  L. 
  og 
  L. 
  auricularia 
  L. 
  ikke 
  

   synes 
  at 
  gaa 
  ud 
  over 
  den 
  lito- 
  

   rale 
  Grænse. 
  Ifølge 
  Roszkow- 
  

   ski's 
  Klækningsforsøg 
  og 
  Under- 
  

   søgelse 
  over 
  Udbredelsen 
  af 
  Lim- 
  

   næerne 
  i 
  Genfersoen 
  maa 
  det 
  

   anses 
  for 
  sikkert, 
  at 
  1) 
  Dybvands- 
  

   limnæerne 
  kun 
  er 
  Repræsentan- 
  

   ter 
  for 
  Litoralformerne, 
  og 
  at 
  

   2) 
  Dybvandsformerne 
  til 
  Stadig- 
  

   hed 
  rekruteres 
  fra 
  Limnæerne 
  

   inde 
  paa 
  lavt 
  Vand. 
  

  

  Ganske 
  analogt 
  med 
  Lim- 
  

   næerne 
  findes 
  der 
  udprægede 
  

   Dybvandsformer 
  blandt 
  Pisidi- 
  

   erne; 
  Formrigdommen 
  er 
  blot 
  

   endnu 
  større. 
  Undersøgelserne 
  

   over 
  disse 
  er 
  imidlertid 
  ikke 
  

   videre 
  indgaaende, 
  navnlig 
  mang- 
  

   ler 
  der 
  gode 
  Figurer 
  (spec. 
  Fig. 
  

   af 
  Hængslet); 
  det 
  er 
  derfor 
  

   vanskeligt 
  at 
  henføre 
  dem 
  til 
  

   bestemte 
  Bredformer, 
  hvorfra 
  de 
  

   kan 
  afledes. 
  Nogle 
  faa 
  er 
  en- 
  

   kelte 
  Gange 
  anført 
  som 
  Varie- 
  

   teter 
  af 
  Arter, 
  der 
  forekommer 
  

   ved 
  Søbredderne; 
  men 
  man 
  fore- 
  

   trækker 
  nu 
  for 
  det 
  meste 
  at 
  an- 
  

   føre 
  dem 
  som 
  selvstændige 
  Arter. 
  

   Af 
  saadanne 
  lindes 
  der 
  ca. 
  25. 
  

   Clessin 
  og 
  Forel 
  har 
  søgt 
  at 
  

   samle 
  de 
  fleste 
  i 
  Grupper 
  og 
  an- 
  

   give, 
  fra 
  hvilke 
  Arter 
  de 
  nedstam- 
  

   mer. 
  Saaledes 
  skal 
  6 
  »Arter« 
  ned- 
  

   stamme 
  fra 
  P. 
  casertanum, 
  5 
  fra 
  

   P. 
  milium, 
  3 
  fra 
  P. 
  nitidum 
  (og 
  

   2 
  fra 
  P. 
  italicum, 
  en 
  Art, 
  der 
  

   ikke 
  findes 
  hos 
  os). 
  Om 
  2 
  »Arter« 
  

   har 
  Woodward 
  (1913) 
  vist, 
  at 
  

  

  15* 
  

  

  