﻿149 
  

  

  tation, 
  som 
  er 
  ligesaa 
  overspundet 
  af 
  disse 
  Dyrs 
  Traade 
  som 
  Marker 
  og 
  Enge 
  en 
  

   Efteraarsdag 
  af 
  Edderkoppernes. 
  Denne 
  spindende 
  Evne 
  hos 
  disse 
  Larver 
  er 
  hidtil 
  

   ikke 
  omtalt. 
  

  

  Cyrnus 
  flavidus 
  Mac. 
  Lachl. 
  Der 
  findes 
  i 
  Furesø 
  adskillige 
  campodeoide 
  Trichopter- 
  

   larver; 
  mærkeligt 
  er 
  det 
  at 
  se, 
  hvor 
  forskellige 
  de 
  Livskaar 
  er, 
  hvorunder 
  Larverne 
  

   lever, 
  og 
  hvor 
  nøje 
  de 
  er 
  knyttet 
  til 
  bestemte 
  Lokaliteter. 
  Holocentropus 
  dubius 
  

   Steph. 
  spinder 
  sine 
  Fangnet 
  inde 
  i 
  de 
  side 
  Bugter, 
  Polycentropus 
  flavomaculatus 
  

   Piet. 
  i 
  Brændingszonen, 
  Neureclipsis 
  bimaculala 
  L. 
  kun 
  i 
  det 
  lille 
  Stykke 
  af 
  Molleaa, 
  

   der 
  løber 
  mellem 
  Farum- 
  og 
  Furesø 
  og 
  Cyrnus 
  flavidus 
  ude 
  over 
  Characeetæpperne 
  

   og 
  ved 
  Bladfødderne 
  af 
  de 
  store 
  Polamogeton-Arter. 
  Man 
  ser 
  deres 
  Fangnet 
  overalt 
  

   paa 
  Characeerne. 
  Det 
  er 
  sandsynligt, 
  at 
  der 
  herude 
  ogsaa 
  kan 
  findes 
  de 
  tre 
  andre 
  

   Cyrnus- 
  Arter, 
  vi 
  har 
  her 
  i 
  Landet. 
  

  

  Tinodes 
  wæneri 
  L. 
  Denne 
  Art, 
  der 
  i 
  Esromsø 
  spiller 
  en 
  overordentlig 
  stor 
  Rolle, 
  

   er 
  sjælden 
  i 
  Furesø. 
  Dens 
  lange, 
  bugtede 
  Sandrør 
  ses 
  nu 
  og 
  da 
  paa 
  Sten, 
  der 
  tages 
  

   op 
  fra 
  c. 
  2 
  — 
  3 
  m, 
  samt 
  paa 
  Muslingeskaller. 
  Den 
  hører 
  derfor 
  egentlig 
  ikke 
  med 
  i 
  

   dette 
  Selskab. 
  Det 
  er 
  nærmest 
  et 
  Brændingsdyr. 
  

  

  Phryganea 
  slriata 
  L. 
  og 
  varia 
  Fabr. 
  Det 
  er 
  ret 
  mærkeligt, 
  at 
  de 
  store 
  Phryganea- 
  

   Arter 
  ikke 
  sjælden 
  træffes 
  ude 
  paa 
  4 
  — 
  5 
  m. 
  Skraberen 
  bringer 
  Larverne 
  op 
  ikke 
  

   alene 
  fra 
  Store 
  Kalven, 
  men 
  ogsaa 
  fra 
  Tolypellopsis-Bæltet 
  ude 
  i 
  Søen. 
  Spiralerne 
  er 
  

   her 
  dannede 
  af 
  rektangulære 
  Smaastykker 
  af 
  henraadnende 
  Barkstykker, 
  Fragmenter 
  

   af 
  Phragmites, 
  altsammen 
  dødt 
  Materiale. 
  

  

  Molanna 
  angustata 
  Curt. 
  Det 
  har 
  forbauset 
  mig 
  meget 
  at 
  finde 
  de 
  yderst 
  

   smukke 
  Molanna-Ror, 
  som 
  er 
  saa 
  almindelige 
  paa 
  Brændingskysternes 
  Sandflader, 
  saa 
  

   langt 
  tilsøs 
  som 
  ud 
  til 
  9 
  m. 
  Det 
  synes, 
  som 
  om 
  Arten 
  normalt 
  lever 
  herude; 
  i 
  

   hvert 
  Fald 
  kendes 
  den 
  ialt 
  fra 
  c. 
  25 
  Stationer; 
  paa 
  mange 
  af 
  Stationerne 
  er 
  den 
  

   taget 
  i 
  Antal 
  af 
  5 
  — 
  7. 
  Rørene 
  ude 
  paa 
  disse 
  Dybder 
  er 
  vel 
  af 
  samme 
  Form 
  som 
  

   inde 
  ved 
  Bredden, 
  men 
  de 
  er 
  opbyggede 
  af 
  andet 
  Materiale. 
  Medens 
  de 
  inde 
  ved 
  

   Land 
  næsten 
  udelukkende 
  opbygges 
  af 
  de 
  fineste 
  Sandkorn, 
  dannes 
  de 
  paa 
  dybere 
  

   Vand, 
  mest 
  i 
  Skalbæltet, 
  for 
  en 
  væsentlig 
  Del 
  af 
  smaa 
  bitte 
  Skalfragmenter 
  og 
  mærke- 
  

   lig 
  nok 
  af 
  Bilhynia-Laag. 
  Disse 
  forskellige 
  Partikler 
  indføjes 
  saaledes 
  paa 
  Røret, 
  at 
  

   den 
  normale, 
  flade 
  Form 
  med 
  de 
  store 
  Vinger 
  fuldt 
  bevares. 
  

  

  Forholdet 
  har 
  en 
  vis 
  almen 
  zoologisk 
  Interesse. 
  Det 
  Bygningsmateriale, 
  der 
  

   staar 
  til 
  Larvernes 
  Raadighed, 
  alt 
  efter 
  som 
  de 
  lever 
  inde 
  paa 
  Brændingszonens 
  svagt 
  

   skraanende 
  Sandflader 
  eller 
  ude 
  paa 
  dybere 
  Vand 
  helt 
  ude 
  til 
  9 
  m, 
  er 
  af 
  forskellig 
  

   Natur, 
  i 
  første 
  Tilfælde 
  fine 
  Sandkorn, 
  i 
  sidstnævnte 
  overvejende 
  Bithynia-Laag. 
  

   Larven 
  er 
  meget 
  vel 
  i 
  Stand 
  til 
  at 
  anvende 
  begge 
  Slags 
  Materiale. 
  I 
  og 
  for 
  sig 
  er 
  

   dette 
  mærkeligt 
  nok, 
  fordi 
  Materialet 
  er 
  af 
  saa 
  yderst 
  forskellig 
  Beskaffenhed: 
  i 
  

   Brændingszonen 
  omtrent 
  isodiametriske 
  Sandkorn, 
  paa 
  dybere 
  Vand 
  de 
  mange 
  Gange 
  

   større, 
  men 
  tynde 
  pladeformede 
  Billu/nia-haag. 
  Mærkeligere 
  er 
  det 
  dog, 
  at 
  Resultatet 
  

   af 
  Larvens 
  Bygningskunst 
  i 
  begge 
  Tilfælde 
  væsentlig 
  bliver 
  det 
  samme: 
  et 
  Rør 
  med 
  

   store, 
  vingeformede 
  Processer. 
  

  

  Larven 
  kan 
  nok 
  anvende 
  forskelligartet 
  Materiale, 
  men 
  den 
  kan 
  kun 
  bruge 
  det 
  

   paa 
  samme 
  Maade. 
  Det 
  ejendommelige 
  for 
  den 
  er 
  ved 
  store, 
  flade, 
  vingeformede 
  Ud- 
  

   vækster 
  at 
  skabe 
  det 
  typiske 
  cylindriske 
  Vaariluerør 
  om 
  til 
  en 
  flad, 
  aflang 
  Skive. 
  

  

  