﻿150 
  

  

  Normalt 
  anvender 
  den 
  Sandkorn, 
  der 
  i 
  Antal 
  af 
  mange 
  Hundreder 
  kittes 
  tæt 
  til 
  hver- 
  

   andre 
  i 
  eet 
  Lag; 
  paa 
  den 
  Vis 
  frembringer 
  den 
  i 
  Alm. 
  Rørets 
  Vinger. 
  Spiller 
  Tilfældet 
  

   Larven 
  Bilhynia-Laag 
  i 
  Hænde, 
  anvendes 
  disse 
  dels 
  til 
  at 
  opbygge 
  selve 
  Røret, 
  men 
  

   desuden 
  bruges 
  de 
  til 
  at 
  danne 
  Vingerne: 
  den 
  anvender 
  hertil 
  kun 
  c. 
  10 
  — 
  20 
  Stykker. 
  

   De 
  flade 
  Rør, 
  der 
  har 
  biologisk 
  Værdi 
  inde 
  paa 
  Brændingskysten, 
  har 
  næppe 
  Spor 
  af 
  

   biologisk 
  Betydning 
  ude 
  paa 
  dybere 
  Vand, 
  hvor 
  alle 
  andre 
  Phryganerør 
  er 
  cylindriske, 
  

   og 
  hvor 
  ingen 
  Form 
  viser 
  nogen 
  af 
  de 
  Karakterer, 
  der 
  er 
  ejendommelige 
  for 
  Bræn- 
  

   dingsdyr. 
  Alligevel 
  maa 
  Larven 
  herude 
  selv 
  med 
  ganske 
  unormalt 
  Bygningsmateriale 
  

   bygge 
  sine 
  Vinger. 
  Udover 
  den 
  en 
  Gang 
  vedtagne 
  Form 
  for 
  Rørtype 
  kan 
  Larven 
  

  

  altsaa 
  ikke 
  komme; 
  den 
  være 
  

   nok 
  saa 
  meget 
  kommet 
  til 
  

   Verden 
  paa 
  en 
  Lokalitet, 
  hvor 
  

   den 
  til 
  specielle 
  ydre 
  Kaars 
  af- 
  

   passede 
  Rortype 
  ingen 
  biologisk 
  

   Værdi 
  har. 
  

  

  Det 
  er 
  ejendommeligt 
  at 
  

   træffe 
  denne 
  Art 
  som 
  konstant 
  

   Beboer 
  af 
  saa 
  store 
  Dybder. 
  

   Æggene 
  lægges 
  inde 
  paa 
  Sand- 
  

   flader, 
  hvor 
  de 
  store 
  Kugler 
  

   om 
  Sommeren 
  er 
  i 
  stadig 
  rul- 
  

   lende 
  Bevægelse. 
  Gelemassen, 
  

   de 
  ligger 
  i, 
  er 
  klæbrig, 
  og 
  snart 
  

   er 
  den 
  omgivet 
  af 
  en 
  Sand- 
  

   skorpe, 
  der 
  gor 
  den 
  mindre 
  og 
  

   mindre 
  bevægelig. 
  Den 
  flader 
  

   sig 
  ud 
  og 
  ligger 
  nu 
  mere 
  fast 
  

   paa 
  Sandet. 
  Maaske 
  fores 
  disse 
  

   rullende 
  Kugler, 
  kort 
  efter 
  at 
  de 
  

   er 
  lagt, 
  med 
  Bølgerne 
  udad 
  

   over 
  større 
  Dybder. 
  Ogsaa 
  Ek- 
  

   man 
  (1915 
  p. 
  342) 
  omtaler 
  Mo- 
  

   lanna 
  i 
  Vattern 
  fra 
  15 
  — 
  17 
  m. 
  

   Mysiacides. 
  Over 
  Sivskovene 
  i 
  Eftersommeren 
  opforer 
  hvert 
  Aar 
  Mystacides 
  

   nigra 
  L. 
  og 
  longicornis 
  L. 
  deres 
  luftige 
  Danse. 
  Mærkelig 
  nok 
  har 
  jeg 
  aldrig 
  kunnet 
  

   linde 
  Larverne 
  i 
  større 
  Antal, 
  men 
  tænkte, 
  at 
  en 
  Undersogelse 
  fra 
  4 
  — 
  7 
  m 
  vilde 
  bringe 
  

   dem 
  frem 
  i 
  Mængde. 
  Dette 
  har 
  den 
  imidlertid 
  ikke 
  gjort; 
  Larverne 
  er 
  stadig 
  kun 
  

   fundet 
  enkeltvis, 
  ikke 
  i 
  det 
  store 
  Antal, 
  man 
  burde 
  vente. 
  

  

  Jeg 
  maa 
  formode, 
  at 
  de 
  lever 
  ved 
  Randen 
  af 
  Sivbælterne. 
  Deres 
  Ror, 
  der 
  er 
  

   let 
  kendelige, 
  fordi 
  der 
  til 
  det 
  alm. 
  Leptoceriderør 
  er 
  føjet 
  en 
  eller 
  to 
  Smaapinde, 
  

   længere 
  end 
  Røret 
  og 
  parallelt 
  med 
  dettes 
  Længdeakse, 
  findes 
  nu 
  og 
  da 
  ude 
  paa 
  5 
  — 
  

   7 
  ni, 
  men 
  de 
  er 
  næsten 
  altid 
  tomme. 
  

  

  Lepiocerus. 
  Adskillige 
  Leptocerider 
  lever 
  øjensynlig 
  konstant 
  ude 
  paa 
  4 
  — 
  7 
  m 
  

   Vand; 
  deres 
  lange, 
  sylformede 
  Rør 
  er 
  her 
  ganske 
  almindelige. 
  Larverne 
  lader 
  sig 
  i 
  

  

  Fig. 
  63. 
  Molanna 
  angustala. 
  Øverste 
  Linie. 
  Roret 
  bygget 
  

   af 
  Sand. 
  Dyrene 
  fra 
  Furesoens 
  Brændingszone. 
  

  

  Nederste 
  Linie. 
  Røret 
  overvejende 
  bygget 
  af 
  Laag 
  af 
  

   Bithynia 
  tentaculata. 
  Dyrene 
  fra 
  6 
  — 
  10 
  m. 
  Nat. 
  St. 
  Fot. 
  af 
  

   Docent 
  Stamm. 
  

  

  