﻿151 
  

  

  Øjeblikket 
  ikke 
  bestemme. 
  Kun 
  en 
  Art 
  L. 
  fulvus 
  Rbr. 
  er 
  let 
  kendelig; 
  dens 
  for 
  en 
  

   Leptoceride 
  mærkelige 
  brede, 
  flade 
  Rør, 
  opbygget 
  af 
  mork 
  Sekret 
  uden 
  synderlig 
  

   Sand- 
  eller 
  Kalkbelægning, 
  findes 
  meget 
  ofte 
  i 
  Spongillerne, 
  hvori 
  Larverne 
  gnaver 
  

   store 
  Huller. 
  

  

  Limnophilus 
  sp. 
  Ude 
  paa 
  5 
  — 
  7 
  m 
  findes 
  ikke 
  sjælden 
  Limnophilideror, 
  dels 
  

   opbyggede 
  af 
  Plantestoffer, 
  dels 
  af 
  Snegleskaller. 
  Skallerne 
  tilhorer 
  ganske 
  væsent- 
  

   lig 
  Valvala, 
  hvad 
  der 
  overvejende 
  tyder 
  paa, 
  at 
  Dyrene 
  faktisk 
  har 
  levet 
  her. 
  De 
  

   er 
  næsten 
  alle 
  tomme; 
  de 
  enkelte 
  Larver, 
  der 
  er 
  fundet, 
  er 
  af 
  Lærer 
  E. 
  Petersen 
  

   bestemt 
  til 
  L. 
  flavicornis. 
  

  

  Anabolia 
  nervosa 
  Leach 
  og 
  lævis 
  Zett. 
  Anabolierne 
  forekommer 
  jo 
  fortrinsvis 
  

   inde 
  paa 
  indtil 
  to 
  m. 
  Nu 
  og 
  da 
  ser 
  man 
  dem 
  vuggende 
  deres 
  Huse 
  med 
  de 
  to 
  lange 
  

   Pinde 
  indføjede 
  ned 
  langs 
  Husenes 
  Sider 
  op 
  og 
  ned 
  ad 
  Skuddene 
  i 
  den 
  yderste 
  Rand 
  

   af 
  Scirpus-Phragmites-Bæltet. 
  Herfra 
  falder 
  de 
  undertiden 
  ned 
  og 
  kan 
  da 
  forvilde 
  sig 
  

   ud 
  paa 
  Characeeengene, 
  hvor 
  de 
  iøvrigt 
  næppe 
  hører 
  hjemme. 
  

  

  Lepidoptera. 
  

  

  Ude 
  paa 
  Vegetationen, 
  paa 
  c. 
  3 
  — 
  4 
  m, 
  træffes 
  indhyllet 
  i 
  sammenspundne 
  Dele 
  

   af 
  Poiamogeton-Blaåe, 
  i 
  Hylstre 
  af 
  Characeenaale 
  den 
  smukke, 
  snehvide 
  Sommerfugle- 
  

   larve 
  Paraponyx 
  stratiotata 
  L. 
  Den 
  findes 
  ogsaa 
  paa 
  Straiiotes, 
  som 
  nok 
  maa 
  anses 
  

   som 
  dens 
  egentlige 
  Foderplante, 
  men 
  den 
  forekommer 
  dog 
  ogsaa 
  hyppig 
  udenfor 
  den. 
  

  

  I 
  samme 
  Region, 
  mest 
  paa 
  Bladene 
  af 
  Polamogeton 
  lucens 
  og 
  perfoliatus, 
  ofte 
  ret 
  

   langt 
  nede, 
  findes 
  endvidere 
  den 
  mærkelige 
  Acentropus 
  niveus 
  Oliv., 
  karakteristisk 
  ved 
  

   at 
  have 
  to 
  Hunformer, 
  en 
  vinget 
  og 
  en 
  uvinget. 
  Larven 
  er 
  yderst 
  almindelig; 
  den 
  

   er 
  taget 
  ind 
  i 
  Akvarierne, 
  hvor 
  Forpupningen 
  er 
  lykkedes; 
  fra 
  disse 
  Pupper 
  fremkom 
  

   senere 
  den 
  vingeløse 
  Form, 
  i 
  høj 
  Grad 
  lignende 
  Phryganepupper; 
  de 
  svømmede 
  rundt 
  

   i 
  Akvarierne. 
  Dyrets 
  Biologi 
  er 
  desværre 
  endnu 
  ikke 
  tilstrækkelig 
  kendt. 
  

  

  Coleoptera. 
  

  

  Hæmonia 
  equiseti 
  F. 
  En 
  af 
  4 
  — 
  7 
  m 
  Bæltets 
  mærkeligste 
  Skabninger 
  er 
  Dona- 
  

   ciinen 
  Hæmonia 
  equiseti. 
  Medens 
  alle 
  de 
  øvrige 
  Donacier 
  som 
  fuldtudviklede 
  Dyr 
  er 
  

   knyttede 
  til 
  forskellige 
  Planter 
  over 
  Vand 
  (Nymphæaceer, 
  Typha, 
  o. 
  a.), 
  er 
  Hæmonia 
  hele 
  

   sit 
  Liv 
  et 
  Vanddyr, 
  der, 
  saa 
  vidt 
  vides, 
  i 
  hvert 
  Fald 
  ikke 
  paa 
  den 
  Lokalitet, 
  hvor- 
  

   om 
  her 
  Talen 
  er, 
  nogensinde 
  kommer 
  op 
  til 
  Vandspejlet. 
  Ofte 
  har 
  jeg 
  haft 
  disse 
  

   smukke, 
  men 
  yderst 
  træge 
  Dyr 
  kravlende 
  om 
  paa 
  Vandplanterne 
  i 
  mine 
  Akvarier. 
  

   Selv 
  Parringen 
  foregaar 
  i 
  Vand. 
  Undervinger 
  findes, 
  men 
  er 
  svagt 
  udviklede. 
  Maaske 
  

   gives 
  der 
  Lokaliteter, 
  hvor 
  de 
  nu 
  og 
  da 
  kan 
  blive 
  brugt. 
  

  

  Dens 
  hvide 
  Larve, 
  mindre 
  end 
  de 
  andre 
  Donaciinlarver, 
  sidder 
  ofte 
  i 
  uhyre 
  

   Mængder 
  fast 
  paa 
  Myriophyllum 
  og 
  andre 
  Vandplanters 
  Rødder; 
  et 
  Rodfilter, 
  optaget 
  

   med 
  Biven, 
  kan 
  ofte 
  indeholde 
  Larver 
  i 
  Hundredevis. 
  Kokonerne 
  findes 
  rækkevis 
  

   paa 
  Rødderne, 
  samt 
  løse 
  i 
  Bunden 
  under 
  Planterne. 
  Dens 
  meget 
  mærkelige 
  Respi- 
  

   ralionsforhold 
  er 
  nærmere 
  udredet 
  af 
  Brocher. 
  

  

  