OM KRUSTACEER I ASCIDIER. 65 



formes, articulis 6; 2:di paris iis breviores, simplices, articulis 3 (4), in apice aculeis cur- 

 vatis armatas. Maxilla? l:mi paris fere in formam unci procurvse, apice in setam tenuem, 

 mollem, porrectam exeunti, postice ad basin lacinia parva, retro directa, qua? in apice 

 setas duas gerit, prseditge: 2:di paris ex articulo basis magno, crasso, alioque apicis mi- 

 nore, ad basin crasso, tum angustato et rectis fere angulis procurvo, in setam longam, 

 mollem, tenuem, porrectam exeunti, seta forti, ea quoque sub-porrecta in medio lateris an- 

 terioris instructo: 3:tii paris, forma fere pedis, ex articulis binis et apicis ungue valido 

 constantes. Pedes parium 1 — 4 birames, ramis articulis 3 constantibus, ramo interiore 

 - 4:ti paris excepto, qui articulos 2 tantum habet; pedes 5:ti paris minuti, imperfecti, arti- 

 culo singulo. 



Animalia inter lamellas sacci respirationis Ascidiarum parasitantia. 



De djur, som tillhöra detta slägte, öfverensstämma, hvad kroppens allmänna form 

 beträffar,, ganska nära med slägtet Ergasilus, livarföre jag också till en början (Öfversigt 

 af K. Vet. Akad:s Förhandlingar 1859, p. 340) ansåg dem böra hänföras till familjen Er- 

 gasilidce. Men ett noggrannare aktgifvande på deras byggnad har ledt mig till den öfver- 

 tygelsen, att de bland förut kända slägten komma Sapphirina närmast, isynnerhet genom 

 formen af mundelarne, hvilka hos båda dessa slägten äro bildade efter fullkomligt enahanda 

 typ, och bestå af samma väsen dtliga delar, hvaremot de icke obetydligt skilja sig från 

 mundelarne hos Ergasilus (jfr. XL 15: R, M i; M 2 , M 3 , och 16: R x , M 1? M 2 ), der, bland 

 andra olikheter, 3:dje paret maxiller alldeles saknas, åtminstone hos honan. Inom slägtet 

 Lichomolgus visa emellertid de båda könen icke den betydliga olikhet i kroppens allmänna 

 form, som man iakttager hos arterna af Sapphirinerna, utan afvika endast från hvarandra 

 på ungefär samma sätt och i samma grad, som fallet är bland flertalet af de vanliga 

 Gnathostomerna, t. ex. Cyclops; ögat är af samma byggnad, som hos dessa, och således 

 mycket olika de egentliga Sapphirinidernas, hvarföre vi också (sid. 14) skilt dem från 

 dessa såsom en särskild grupp eller underfamilj, hvilken karakteriseras af ett enda litet, 

 dubbelt öga. 



Kroppens allmänna form (XI. 15 A) är i det närmaste densamma, som hos de ty- 

 piska Gnathostomerna, t. ex. Cyclops, och således liknande Sapphirina-honornas, endast med 

 en i förhållande något bredare cephalothorax och smalare abdomen. Cephalothorax är 

 hos $ bredt, hos rf smalare äggformig, ofvanpå starkare, under svagare convex, och består 

 af 6 segment, af hvilka det första, hufvudet, är ungefär lika stort med eller till och med 

 större än alla de öfriga tillsammanstagna, och mer eller mindre tydligt sammanvuxet med 

 det närmast följande, eller det l:sta af thoracalsegmenten. Dessa äro korta och breda, 

 men aftaga bakåt hastigt i bredd äfvensom något i längd: det 5:te är således minst, åt- 

 minstone smalast, och ofta smalare än l:sta abdominalsegmentet. Abdomen är ungefär af 

 samma längd, som cephalothorax, men mycket smalare, bakåt mer eller mindre afsmal- 

 nande, och består, likasom denna, af 6 segment: det l:sta och 2:dra af dessa äro hos 

 honan sammanvuxna till ett enda, som är mycket bredare och längre, än de följande. 

 Hos rf är l:sta abdominalsegmentet ännu mycket större än hos 9, och icke sammanvuxet 

 med det närmast följande. De bakre segmenten äro hos båda könen mera cylindriska, 



9 



K. Vet. Akad. Handl. B. 3. N:o 8. 



