382 Junta de Ciències Naturals de Barcelona (6) 



regió de Solsona, alta conca del Cardoner, que es troba en la 

 província de Lleyda. 



El Llobregat no té verament el seu origen, com els rius 

 objecte de nostres treballs anteriors, en l'alt Pireneu, sinó en 

 les estribacions orientals de la serra de Cadí, que ja pertany ales 

 serres prepirenaiques, i perxò no pot sorprendre l'absència en sa 

 fauna d'algun mol•lusc característic de les regions més elevades. 

 Si bé de la serra al N. de Castellar d'En Huch baixen di- 

 verses torrenteres generalment seques i que van a raure a l'alta 

 vall del Llobregat, pot dir-se que aquest últim té son origen 

 un poc més al S. del ja esmentat poble de Castellar d'En Huch, en 

 un congost de parets verticals, anomenat canal del Llobregat, 

 d'on brollen abundoses fonts, amb un capdal de tal importància 

 que, al sortir del barranc, proporcionen ja la força motriu a 

 l'anomenada Farga Vella. 



Va seguint la corrent per Sant Vicents de Rus, per a arribar 

 a la Pobla de Lillet a uns 10 km. de Castellar d'En Huch. Se- 

 gueix, en direcció occidental, cap a Sant Llorenç de Bagà, a 

 uns 12 km. més avall, on rep per sa dreta les aigües de la vessant 

 meridional del Cadí, el riu Bastareny, que naix en el coll de 

 Tanca la Porta, i son afluent el barranc de Greixa, que baixa 

 del coll de Jou i del Puig d'Alp i pren son nom del poble de 

 Greixa, situat en sa vora dreta. A uns 2 km. de l'unió del bar- 

 ranc de Greixa amb el Bastareny es troba la població de Bagà. 

 En Sant Llorenç de Bagà (estació de Guardiola del carril 

 Manresa-Guardiola), on, segons queda dit, s'uneix el riu Bas- 

 tareny amb el Llobregat, aquest últim pren una direcció més 

 o menys meridional, que segueix en la major part del seu curs. 

 Passa, a 2 km., per Guardiola i a uns 7 km. més avall deixa 

 Fígols les Mines. 4 km. encara més avall hi ha el poble de 

 Serchs, també anomenat Pont de Raventí; 3 km. més avall 

 passa per La Baells. 



