4S 2 Junta de Ciències Naturals de Barcelona (j6) 



H. krizensis Bgt. 

 H. aspila Bgt. 

 H. roigiana Bof. 

 H. edax Loc. 

 H. ordaknsis Serrad. 



Donem figures de H. aspila (làm. i, fig. 16) classificades 

 per Bourguignat i de co-tipus de H. roigiana (làm. i, fig. 17), 

 ambdues de les boques del Llobregat, i de H. ordalensis, co- 

 tipus de Serradell (làm. 1, fig. 15), d'Ordal. 



S'ha comprovat la citació errònia de l'espècie que ens ocupa 

 en Capellades per Romaní (Bull. Inst. Cat. Hist. Nat., XVII 

 (1917J, p. 46), ja que es tracta de l'espècie precedent. 



No hem cregut convenient continuar en nostra llista de 

 localitats la de Montserrat donada per Serradell (Sota Terra 

 (1909), pp. 137 i 138) i Marcet (Rev. Montserr., III (1909), 

 pp. 384, 467 i 468 ), ja que no l'hem pogut reconèixer entre els 

 molts exemplars de xerofiles recullits en diferents localitats de 

 l'esmentada muntanya per 110 pocs autors. Coneixem localitats 

 d'aquesta espècie situades al mateix peu de Montserrat, com 

 són el Bruch i Monistrol de Montserrat, però no creiem que 

 s'allunyi de les immediacions de la vall. Les indicacions res- 

 pectives d'En Serradell i Marcet es basaran segurament en 

 confusions amb formes de H. variabilis. 



No deixarem de tractar de H. marítima sense fer indica- 

 cions respecte de ses diferències amb H. variabilis, que són, 

 no obstant, molt poc acusades, doncs una i altra varien igual- 

 ment en dimensions, coloració i naturalesa del test. Amb tot 

 i això poden reconèixer-se amb certa exactitud per la disposició 

 més escalonada dels anfractes de H. marítima, mentres els 

 anfractes menys convexes de H. variabilis afecten una forma 

 general o globulosa o tectiforme. 



U. marítima ofereix amb més freqüència les closques potes- 



