(85) A. Bofill i F. Haas 461 



metre 9, alt. 7 mil. Les d'alta muntanya no varien tant, essent 

 generalment menys elevades que les de la vall baixa. Les de 

 Pobla de Lillet varien entre diàm. 7 a 5, alt. 5 a 3 mil. 



Per ses dimensions extraordinàries fem esment d'un exem- 

 plar de barcincnsis existent en la col•lecció Bofill, procedent de 

 Santa Coloma de Gramanet en la veïna conca del Besòs, que 

 té: diàm. 14*5, alt. 8'5 mil. 



Nostres figures de la làm. 1 representen: figs. 28-33, un 

 exemplar gran de Barcelona; la 34, un petit de Sarrià, i les 

 35-39. un de Guardiola. 



Poques paraules sobre les denominacions que continuem 

 en nostra sinonímia de H. striata barcinensis: Abans de la pu- 

 blicació de la denominació barcinensis per Bourguignat, 1868, 

 es citava aquesta Hèlix com H. striata Draparnaud o H. cape- 

 rata Mtg. Un sola vegada es troba la cita derogata (n.° 15, p. 29); 

 però s'ignora si es tracta d'exemplars deprimits i molt estriats 

 de barcinensis o solament d'una equivació de localitat. 



H. aff. heripensis, citada per Romaní en Torre de Clara- 

 munt, segons l'exemplar que havem examinat, correspon a la 

 H. barcinensis. 



La citació de H. acosmia per Almera i Bofill, de Ca'n Ubach 

 de Rubí, ha sigut originada per exemplars de H. barcinensis 

 del tipu muntanyenc, semblants als de Pobla de Lillet, baixats 

 de Sant Llorenç del Munt per la riera de les Arenes. Els citats 

 per aquests autors de Martorell hauran baixat pel Llobregat 

 des de sa alta conca. També l•l. marecti representa una tal 

 forma de muntanya que procedeix de Montserrat. 



Respecte de la introducció de la denominació barcinonensis 

 en comptes de barcinensis, deu rebutjar-se com supèrflua, com 

 contraria a les lleis de la nomenclatura. 



La H. bruchiana (nom. nud.), segons un exemplar autèntic 

 de Fagot que tenim a la vista, és idèntica la barcinensis. 



