(9 1) A. Bofill i F. Haas 467 



Aluvions del Llobregat, en sa boca (Zulueta). 



Sant Feliu del Llobregat (Rosalsj. 



Vallvidrera (Salvaria, Chíaj. 



Papiol (Bofill), 1 exemplar. 



Terrassa (Bofill), 2 exemplars. 



Avenç d'En Roca, prop de Corbera (Serradell). 



Capellades (Rosalsj. 



Montserrat (Serradell, Marcet). 



Guardiola (Rosals). 



D'acord amb Bourguignat (1. c, p. 306), aproximem aquesta 

 Hèlix a H. murcica Guirao, considerant-la com forma local 

 en la part NE. de Catalunya. 



Altra forma local de la mateixa H. murcica, la H. culmi 

 Fagot, l'hem ja citada de la vall de l'Essera (Treb. Inst. Cat. 

 Hist. Nat., IV (1918), p. 27, làm. 2, figs. 12-16). 



En la baixa vall de l'Ebre està també representada H. mur- 

 cica per una forma local inèdita encara més semblant al tipus 

 de Guirao i que es coneix fins ara de la serra de Cardo, Monte 

 Caro i de Flix. 



Finalment pot esmentar-se també una forma de Montsant 

 que així mateix pertany al grup murcica, de la que falten encara 

 dades exactes. 



De totes aquestes formes de H. murcica, la més petita és 

 H. penchinah. El tipu de murcica té diàm. 8 '5 i alt. 5 mil. per 

 terme mig, i Bourguignat atribuiex a sa penchinaii diàm. 6'5 

 i alt. 3'5 mil., dimensions encara majors que les dels nostres 

 exemplars, que oscil•len entre 6 i 5 diàm. i 3 '5 i 3 mil. alt. 



Nostres exemplars, en general, són un poc més elevats que 

 el dibuixat en l'obra de Bourguignat, dibuix que no ens sembla 

 molt exacte, ja que no presenta ben acusat l'angle entre els 

 marges inferior i columel•lar. Nostres figs. 20-26 de la làm. 2, 

 que representen exemplars de Montjuich, presenten molt apa- 



