484 Junta de Ciències Naturals de Barcelona (108) 



La H. bolosii no ha sigut mai retratada; son autor (1. c.) 

 la cita de Montserrat i de Santa Magdalena de Puigsacau, 

 prop d'Olot. De sa diagnosi resulta que és una forma molt 

 semblant o, millor dit, idèntica a H. sericea bofilliana, i en 

 realitat no hem trobat altra cosa en ambdues localitats. Les 

 diferències que son autor estableix entre sa bolosii i la bofil- 

 liana, o sigui l'umbilic menys dilatat, sos nombrosos pèls 

 allargats que donen al test un aspecte envellutat i l'obertura 

 més cordiforme no tenen bastant importància per a separar-ne 

 una d'altra. 



Fagot (1. c), que atribueix a sa bofilliana les mides diàm. 6 

 i alt. 2 '5 a 2 '75 mil., la compara a li. martorelli. Nosaltres 

 participem d'aquesta opinió i la considerem molt afine a aquesta 

 última, perquè és, com ella, una forma local de H. ( Fruticicola) 

 sericea. 



Difereix d'aquesta última per sa forma molt més aplanada, 

 molt angulosa quasi carenada, per l'umbilic més gran, per la 

 falta quasi absoluta del cordó llabial de l'obertura (làm. 3, 

 figs. 1-7, d'exemplars de Montserrat, un gran sense pèls i un 

 altre petit de superfície envellutada). 



54. Hèlix (Hygromia) limbata odeca Bourguignat 



Hèlix limbata Salvanà, Mera. R. Ac. Ciènc. Barcelona, 2. a ép., I (1884), 



p. 417. 

 H. odeca Bourguignat in Locard, Prodr. malac. France, 1882, u. 69, 314. 

 H. (Hygromia) limbata odeca, Bofill, Haas i Aguilar-Amat, Treb. Inst. 



Cat. Hist. Nat. IV (1918), p. 29; làm. 3, figs 4-9. — Bofill i Haas, 



Treb. Mus. Ciènc. Nat. Barcelona, IX (1920), p. 26; Id., X (1920), 



p. 27; Id., XII (1920), p. 31. 

 H. hylonomia Maluquer, Bol. R. Soc. Esp. Hist. Nat. (1904), p. 123. 



Pobla de Lillet (Maluquer). 



No tenim inconvenient en continuar entre els mol•luscos 

 de la conca del Llobregat, la citació de Maluquer, si bé no 



