(129) A. Bofill i F. h aas 505 



Hèlix almerai Locard, in Almera y Bofill, Meni. R. Ac. Ciénc. Barcelona, 

 3.* ép. IV, n.° 33 (1903), p. 13, làm. 1, fig. 2. — Faura, Mem. R. Soc. 

 Esp. Hist. Nat., VI (1911), p- 539- 



Respecte de les relacions entre les dues varietats de H. de- 

 pereti i H. almerai cal dir lo següent: 



La var. globulosa de depereti es distingeix solament de la 

 var. major per tenir aquella mig anfracte de menys. 



En quant a la depereti, així descartada de ses varietats, no 

 difereix de H. almerai per altra cosa sinó per tenir l'espira 

 menys elevada i els anfractes més innats. 



Aquestes diferències són menys importants que les que 

 s'observen entre els extrems de variació de H. aspersa, en qual 

 sinonímia deuen continuar-se. 



L'obertura menys transversal que ofereixen aquests exem- 

 plars fòssils i que sembla apartar-los de la aspersa, s'explica 

 per l'estat en què es troben, que consisteix en motllos que no 

 conserven, per tant, la integritat del peristoma reflex. Tot el 

 que s'ha conservat del peristoma és la part d'inserció del marge 

 superior; però la part del marge extern, que és la més reflexa 

 i que, perxò, dóna a l'obertura l'aspecte transvers, no s'ha 

 conservat. 



Locard aproxima ses dues espècies al grup de H. nemoralis 

 Linné, però admet que H. almerai pot referir-se també al de 

 H. aspersa, opinió que no difereix molt de la nostra que acabem 

 d'exposar. 



68. Hèlix (Archelix) punctata Muller 

 (Làm. I, fig. 26) 



Hèlix punctata Muller, Verm. terr. fluv. hist., II (1774), p. 21. — Ross- 

 màssler, Malak, Bl., I (1854), p. 164. — Hidalgo, Catàl. icon. descr. 

 mol. terr. Esp., Port., Bal. (1875), p. 205. — Kobelt, Jarhb. deutsch. 



