508 Junta de Ciències Naturals de Barcelona (132) 



siderat idèntica a H. punctata Muller, col•loquem avui en la 

 sinonímia d'aquesta última la var. lugatoria Salvaria (1. c, 

 p. 411); la apalolena var. lúcida Fagot, segons Serradell (1. 

 c, p. 171J; Hèlix galena Caziot i Thieux (non Bourguignat) 

 (1. c, p. 114); Hèlix punctatissima Jan (non Jenisson), i //. 

 lactea auct. (non Muller). Les nostres raons són les següents: 



H. punctata var. lugatoria Salvaria i H. apalolena Fagot, 

 teste Serradell, no les coneixem ni sabem si es publicaren ni 

 aon. Coneixem perfectament les localitats de Vallvidrera i de 

 Montserrat, d'on aquells autors la citen, i ni els demés autors 

 ni nosaltres hem trobat allí més exemplars que els que corres- 

 ponen a la forma típica. A més hi ha que tenir en compte que, 

 segons el criteri d'aquells autors, es consideraven com a espècie 

 les més insignificants variacions del tipus, podent-se, per tant, 

 afirmar que no té cap valor ni tant sols la varietat creada per 

 ells. 



Respecte de H. punctatissima Jan i de H. lactea que molts 

 autors citen de la conca del Llobregat, es tracta, com ja és 

 sabut des de fa molt temps, d'una mala interpretació de H. 

 punctata. 



La citació per Caziot i Thieux de H. galena Bourguignat a 

 Barcelona serà també deguda a una confusió de FI. punctata 

 amb un representant argelí de la mateixa. 



La variabilitat de H. (Archelix) punctata respecte a ses 

 dimensions és molt poca i també per ço que es refereix al dibuix. 

 Solament esmentarem una coloració molt notable dels exem- 

 plars procedents de Carme, prop de Capellades, i d'uns proce- 

 dents de Sallent que no presenten faixes espirals sinó en un 

 fons més o menys gris clar ofereixen radiacions més obscures. 

 Nostra fig. 26, làm. 1, representa un d'aquests exemplars de 

 Carme. 



