524 Junta de Ciències Naturals de Barcelona (148) 



de la conca d'aquell riu, donant-ne aleshores representacions 

 gràfiques. Per ara basta dir que P. affinis catalonica es dis- 

 tingeix de P. bofilli del baix Llobregat per ses majors di- 

 mensions (fins a alt. 13, diàm. 3 mil.); per sa closca més ro- 

 busta, de color còrnia clara, brillant, i per la denticulació forta 

 de l'obertura que arriba a mostrar també petites denticulacions, 

 si bé aquestes últimes no arriben a ésser tan accentuades com 

 en sa representant en la vall del Segre, P. affinis andorrensis. 

 D'aquesta andorrensis es distingeix també constantment per 

 ésser més esbelta i per sa obertura més allargada. 



78. Pupa (Modicella) secale Draparnaud 

 (Làm. III, figs. 12 i 13) 



Pupa secale Draparnaud, Tabl. moll. France (1801), p. 59; Hist. moll. 



France (1805), p. 64, làm. 3, figs. 49, 50. — Salvaria, Mem. R. Ac. 



Cienc. Barcelona, 2. a ép., I (1884), p. 424. 

 P. (Modicella) secale Bofill, Haas i Aguilar-Amat, Treb. Inst. Cat. 



Hist. Nat., IV (1918), p. 46. — Bofill i Haas, Treb. Mus. Ciènc. Nat. 



Barcelona, X (1920), p. 42; Id., XII (192c), p. 46, làm. 2, figs. 3, 4. 

 Pupa boileausiana Charpentier in Küster, Conch. Cab. gen. Pupa (1845), 



p. 98, làm. 13, figs. 21, 22. 

 P. lilietensis Bofill, Bull. Soc. mal. France, III (1886), p. 155; Bull. 



Ass. Exc. Cat., X (1888), p. ni; Bull. Soc. mal. France, VII (1890), 



p. 263.' — Maluquer, Bol. R. Soc. Hist. Nat. (1904), p. 125. 



Berga (Rosals); 1 exemplar. 



Pobla de Lillet (Bofill), 5 exemplars; (Maluquer). 



Castellar d'En Huch (Maluquer). 



Ampliem aquí la llista sinonímica de P. secale amb P. li- 

 lietensis Bofill, que considerem com una forma dèbil i, per tant, 

 de denticulació poc accentuada de l'espècie de Draparnaud. 

 L'exemplar de què donem la figura procedeix de la localitat 

 original, o sigui de prop de la Pobla de Lillet (làm. 3, figu- 

 res 12 i 13). 



