550 Junta de Ciències Naturals de Barcelona (174) 



ritat d'un Sr. Cisternas, per Salvaria, no s'ha trobat fins ara 

 a Catalunya i menys encara en la tan explorada localitat de 

 Vallvidrera, on tampoc altres exploradors han trobat la Cl. 

 bidens. Referim, perxò, amb igual dubte a la Cl. bidens l' espè- 

 cie i la localitat esmentades per Sal vana. 



94. Clausilia (Kuzinieia) albieíina Dupuy 

 (Làm. III, figs. 22 i 23) 



Clausilia abietina Dupuy, Hist. moll. France (1850), p. 35S, làm. 17, 



fig- 5- 



C. {Kuzmicia) abietina Bofill, Haas i Aguilar- Amat., Treb. Inst. Cat. 



Hist. Nat. IV (1918), p. 49. — Bofill i Haas, Treb. Mus. Ciènc. Nat. 



Barcelona, X (1920), p. 49; Id., XII (1920), p. 58. 

 C. debilis Fagot, Butll. Inst. Cat. Hist. Nat., V (1905), p. 139. 

 C. greixensis Fagot, Butll. Inst. Cat. Hist. Nat., V (1905), p. 140. 



Fígols les Mines (Suàrez del Villar), 1 exemplar. 



Greixa, a 1,300 m. alt. (Haas), 6 exemplars. 



Entre Greixa i la Font del Faig (Fagot), 1 exemplar. 



Pobla de Lillet (Haas), molts exemplars. 



Castellar d'En Huch, en les fonts del Llobregat (Haas), 

 8 exemplars. 



Com ja hem dit en nostre estudi sobre els mol•luscos del 

 Segre, tenim a la vista un exemplar autèntic de Cl. greixensis 

 Fagot. Son examen comprova que es tracta senzillament d'un 

 individu ben robust de Cl. (Kuzmicia) abietina, que té molt 

 acusats els plecs interlamel•lars: aquesta particularitat consti- 

 tueix el caràcter diferencial més important que Fagot atribueix 

 a sa Cl. greixensis. Els exemplars recullits per Haas a Greixa 

 són idèntics al de Fagot, sols que no tenen tots tan ben acusats 

 els plecs interlamel•lars; però Fagot no ha tingut més que dos 

 exemplars, i ambdós casualment molt robustos, per el que ha 

 generalitzat una particularitat individual, perquè hi ha totes les 



