596 Junta de Ciències Naturals de Barcslona (220) 



litat. Pot veure's que allí predominen exemplars més contrets 

 que el de la figura donada per Paladilhe. 



Els exemplars d'espira més contreta recorden, a excepció 

 de llur àpex punxagut, Bythinellas del grup de B. brevis, lo 

 qual explica per què s'ha citat baix les denominacions de 

 Bythinella dbbreviata i B. reyniesi. 



La Paludestrina brevispira, coneguda de quasi tot el litoral 

 mediterrani francès, no s'havia citat encara de Catalunya. 



Es notable l'existència a Capellades de les Paludestrines 

 acuta i brevispira, ja per distar la localitat del litoral uns 35 km. 

 en línia recta, ja per ésser l'estany on viu d'aigua completament 

 dolça, com ens indica amablement el Sr. Romaní. 



Moitessieria simoniana (Charpentier) 



Paludina simoniana Charpentier, in Saint-Simon, Miscell. malac, 



i." dècada (1848), p. 39. 

 Hydrobia simoniana Dupuy, Hist. moll. France (1851), p. 574, làm. 28, 



fig. 11. 

 Moitessieria saint-simoni Germain, Moll, France, II (1913), p. 315. 

 M. massoti Bourguignat, Rev. mag. zool., 2. a ser., XV (1863), p. 439, 



làm. 21, figs. 1-5. — -Almera y Bofill, Bol. mapa geol. Esp., 2.» ser., 



IV (1898), p. 84. 



Ca'n Ubach de Rubí (Almera i Bofill), 1 exemplar subfòssil. 



D'acord amb Germain (1. c), considerem la denominació 

 específica de massoti, amb la qual s'havia citat aquesta Moi- 

 tessieria de Ca'n Ubach de Rubí, com sinònima de M. simo- 

 niana Charpentier. 



L'únic exemplar que hem estudiat no és del tot intacte, 

 per qual motiu la determinació específica deu considerar- se 

 com aproximada; però, de totes maneres, queda comprovada 

 l'existència, encara que en estat subfòssil, del gènere Moi- 

 tessieria en la vessant meridional dels Pireneus. Les corrents 



