72 
så Lant rod 
SÅ JR far störd 
5 ' 
CYPRIS. 103 
blifvit skilda från de dem omegifvande delarne. Således faller ljuset in 
uti ögat från sidorna, och djuret kan derföre icke se uppåt, utan genom 
alt vrida ögat. Och då det mer eller mindre opaka skalet här till bety- 
delig del stänger vägen för ljuset, så tyckes det vara tydligt, att deras 
syn år svag ”"). 
Öfre paret antenner (fig. 4, b) bestå af sju leder, och äro af mera 
långsträckt form, än de undre. Första ledet är störst. De sista lederna 
hära, liksom hos föregående, långa cilierade och rörliga borst. Undre 
paret antenner (c & d, samma fig. eller fig. 7) äro benlika, och bestå af 
fem leder. På insidan vid nedre ändan af tredje ledet sitta flera — van- 
ligtvis fem eller sex — längre eller kortare cilierade borst (d), af hvilkas 
längd djurets rörelser tyckas vara särdeles beroende. De, som hafva dessa 
borst kortare än spetsen af antennen, kunna föga simma, och hålla sig 
ständigt bland slammen på bottnen, eller på vattenväxter. De tvenne 
yttersta lederna bära vid spetsen långa klor (fig. 7), som merendels i 
bakre kanten hafva korta borst eller taggar. 
Munnen, som har sitt läge vid främre delen af kroppens undre sida, 
är transversel (tab. IX, fig. 3 under mindre förstoring), och sedd från 
sidan, synes den beväpnad med borst och tänder. Fig. 16 å tab. VII 
visar munnen uppbruten, med öfver- och underläpp.  Öfverläppen (c—f) 
har mycken likhet med öfre delen af gapet hos en fisk, t. ex. en Torsk. 
Den består af flera hornartade eller skalartade grenar, som hafva ett läge, 
hvilket är analogt med det af mellankäksbenen, käkbenen och vomer. 
Dessa hornartade grenar äro vid sin främre del undertill beväpnade med 
korta och särdeles styfva borst. Underläppen (a & b) består af tvenne rör- 
liga grenar (a, a), som framtill äro böjda inåt och stöta mill hvarandra, 
och hvardera hafva sin främre kant beväpnad med omkring åtta starka 
och trubbiga tänder, som till färgen åro bruna. Baktill äro de förenade 
genom ligamenter (6). Deras främre del har på sin öfre sida en snedt 
gående kant, och på denna sitta fästade talrika fina borst, som äro rig- 
tade inåt. De hornartade grenar, som utgå från denna, liksom från öf- 
7) Denna ögats byggnad är mycket afvikande från den inom föregående ordningen, 
och har hittills varit follkomligt okänd. Srtraus (Mémoires du Mus. T. VII) säger, att han 
icke kunnat finna minsta spår till krystall-linsar; och Barn säger detsamma. SS. Fisener 
(Mémoires des Savants étrangers T. VII) uppgilver väl, att han sett en eller tvenne kry- 
stall-linsar; men det är påtagligt, att det varit de båda hornhinnorna, som af honom blif- 
vit ansedda för krystall-linsar. Ögats inre byggnad har för honom blifvit obekant, 
