— 37 — 



10. (30.) Ъуёчіз сіазуріегив 8р. поѵ. 



Іпіегпе рісео-пі^ѳг, таг^іпіЪиз отпіЪиз ресѣогіз, агеа огі- 

 йсіогит теіазѣеѣЪіі, ѵііѣа иігіпдиѳ Іаѣегаіі ѵѳпѣгіз 8рі^аси1і8^ие 

 раііісіѳ йаѵѳпііЪиз; зирегпе рісео-т§ег, ѵегѣісѳ иѣгіі^ие асі оси- 

 Іит зігіоіа оЫідиѳ апйгогвит ѵег^ѳпѣѳ, ргопоіо сіізсо шесііо Іаѣе 

 таг^іпѳдиѳ Ьазаіі іѳпиіззіте, зсиѣеііо арісѳ сипео^ие Нѵісіо- 

 ѣезѣасѳіз, Ьос ап§и1о іпѣѳгіоге арісе^'^1ѳ заі Іаѣѳ пі§гіз, вѣгісіига 

 арісаіі ргопоіі зиІрЪигеа; тетЪгапа пі§гісапѣі-іитаіа, ѵѳпіз 

 зап§ѵіпеіз, сиЬіѣаІі іизса, агеоіа та^оге Ъазіп ѵѳгзиз, зраѣіо іпѣег 

 агѳоіат пгіпогет еЬ сипеит, тасиіа НтЬі ѳхѣегіогіз апіѳ 

 тѳсітт а1іа^иѳ та§із тіпизѵѳ (Нзідпсѣа сіізсоіааіі Ьуаііпіз; 

 сарііѳ ѳѣ ргопоѣо іогЫиз пііісііз, Ьос Іѳѵіѣѳг сопѵѳхо, ѣепиіѣѳг 

 раШсІо-риЪезсѳпЬѳ, заѣ Гогѣііѳг вёсі гетоѣѳ рипсіаіо; зсиіеііо 

 ІаѣегіЪиз Ііѳтіеіуѣп^иѳ иЪідие сіепзе ѳЬ 1оп§ѳ Гогііѣег аигео- 

 риЬѳзсепііЪиз, Шо ѣгапзѵегзіт зігі§озо, Ъіз согіасео-пііісііз, сипео 

 Іаѣіѣисііпѳ Ьазаіі 1оп§іоге; тѳтЬгапа ѵѳпіз ЪгаоЫаІі ѳѣ соппес- 

 ѣепѣѳ ап^иіит асиіит ГогтапѣіЪиз; гозкго ѣѳзѣасѳо, арісѳт сох- 

 агит іпѣегтесііагит зиЪаМіп^епѣе; апіѳгтіз пі§гіз, агѣісиіо 

 ргіто Ьззіп ѵегзиз раііѳзсепѣѳ, зесипсіо таг^іпі Ъазаіі ргопоѣі 

 ае^ие 1оп§;о; ресІіЬиб заі 1оп§із, Ъгеѵіззіте риЪезсепііЬиз, сит 

 сохіз еѣ ѣгосЪапѣегіЪиз раііісіе ЙаѵѳпЬіЬиз, ГетогіЪиз розіегі- 

 огіЬиз ѵегзиз арісѳт Іаіе іизсо-Гегги^іпео-сстзригсаііз, ѣіЪііз 

 отпіЬиз Ьазі зпрѳгпѳ рісеіз, апѣісіз Гѳге Ьоіо таг^іпе зирегіогѳ 

 іпіизсаііз, отпіЬиз зріпиііз пі§гіз ѳ рипсііз Гизсо-пі^гіз пазсѳп- 

 ІіЬиз; ѣагзіз іизсіз ѵѳі агѣісиіо зесипсіо тѳсііо раііісііоге, иіііто 

 пі^го-Гизсо. Ьоіі^. сГ 7 тт. 



ТаЬзгіпІи, ТзсЬзЬіпк^а^ (і. 15 ^иііі 1893, ипіс. зр. 



Ь. роіапіпі зр. п. аШпіз, зесі соіогѳ ѵаісіе сііѵѳгзо, апіепиіз 

 ресІіЪі^ие Ъгѳѵіззітѳ риЪезсѳпѣіЬиз, ѣіЬііз рипсііз сіівітсѣіз асі 

 Ьазез зріпиіагит зі^паѣіз. Сариѣ Ьазі ргопоіі сігсіѣѳг 3 '? ап^и- 

 зііиз, аЪ апѣісо ѵізит ІаііЬисііпі Ггопѣіз осилив ипіоі 1оп§іѣи- 

 сііпе ае^иа1е, ѵегіісѳ осиіо ае^иѳ Іаѣо (сГ), зиісо 1оп§ікі<Ііпа1і 

 (Іізііпсѣо, а Іаіегѳ ѵізит аіѣіѣисііпѳ Ьазаіі Геге 2 /ь Ъгеѵіиз, сіу- 

 рео рготіпѳпіе, а ігопЬе Ьѳпѳ сіізсгеіо, ірза Ъазі іп Ііпѳа іпѣѳг 

 зсгоЬез апѣеппагит сіисеіісіа розіѣа, аи^иіо іасіаіі гѳсіо, ^епіз 

 заі; аНіз, §и1а Ьгеѵіззіта. Осиіі рагит ^тапиіаіі. Еозігит агЬі- 

 сиіо иШто арісѳт ѵѳгзиз Іаіѳ піо-го-рісео, ргіто тесііит хз т р1іі 

 ргозіегпі зиЬаѣ(:іп§еііІе. Апіеппае тагіз Геге асі ѣегііат арісаіет 



