30 



od óáaTL (fari). Rus. eslaóř (pult) povstalo tak z řec. ávakóyiov (stsl. 

 iiMorHH pulpitům, cf. imjoskhth imponere, a iiaziorx), jako stč. orloj 

 (hodiny) z lat. horologium, neb jako pol. wójt z něm. Vogt a to z lat. 

 advocatus, nebo srb. hoj (noh) ze stsl. miom (yQv<p), utvořeného dle 

 řec. fiovióg solivagus, jako hiiokx p,ovo%ós atd. ; dodej ještě pol. ojca 

 m. očca, ogrojca m. ogrodžca, Zamojski m. Zamoščski, zdrajca m. 

 zdradžca, srb. Majua m. MaTKa atd. 



Rovněž zájmena moj, tvoj, svoj, dvoj, oboj, troj, rus. koů, kclkóů, 

 maKÓů atd. nelze odvozovat stupňováním kořenův na i (w!), nýbrž 

 ovšem od kmenův na o = a (ale ovšem jinak, než to vykládá Miklosich. 

 Altsl. Lautl. 187.): tedy moj od km. mo (ma), cf. mih«, miiiow», stprus. 

 poss. mais, lit. Gen. mane,s a poss. mano, skr. Abi. mat a poss. ma- 

 díjas; tvoj od km. tvo (tvá), cf. stprus. tvais, lat. tuus. (z=z tvo-us), 

 cf. cu-jus ta cu-jas =: quo-jus ap., věd. tvas, skr. Abi. tvat a poss. 

 tvadíjas; svoj od km. svo (svá), cf. stprus. svais, dle A. sg. m. svajan, 

 skr. svas; srv. ckoeosb (sui juris, sui moris, suše voluntatis, liber), 

 cROGO^a (libertas), jako pol. swowola vedle swywola (m. swéwola, rus. 

 CBoeBOJia) a swawola (= cborboziw) ) ; dvoj od km. dvo (dva), jako skr. 

 dvájas, lat. du- (= dvo, jako tu =z tvo), cf. ^BoroifEi (duplex), abo- 

 <:i>Ti>iťLii (ducentesimus), ßiiomcMii. (diphthongus), ^bok^t-li (bis), 

 ^BOHOíKhHi (bipes) atd.; oboj od km. 060 (oba), jako skr. ubhájas, cf. 

 obohthbi, čes. obojetný, pol. obojetny, OBOHTbHHKt (falax) **) čes. obo- 

 jetník, oEO&echiiopttYbii-L (ambidexter) atd.; troj od km. tro (tra), 

 skr. trájas (tři) , cf. TpomsTbm, TpopAjbWL TfiosrAbiii (triangulus), 

 TpocBaT-L (ter sanctus) atd. Rus. koh, srb. kojh =s stsl. kwh — kxh, 

 má kmen ko, lit. skr. na; Kaicóů — stsl. kakih má kmen uano, atd. 

 A pol. czyj, czyja, czyje má kmen czy, rus. ^efl, í&a, HBě má týž 

 kmen sesláblý (bez přízvuku) qe (jsh) atd. 



Jiná jména na oj i Miklosich (Gr. II. 2, 3) odvozuje od kořenův 

 na a: „baj, nečaj, graj, kraj, stáj, taj (cf. Tim), raj, gaj, slvn. prodaj, 

 srb. zmaj, rus. laj aj., jakož i slvn. baja, graja, staja, prodaja, srb. 

 znaja, omaja, rus. laja, čes. máje, pol. zlaja, graja, zgraja, a bezpo- 

 chyby i všeslov. rare (ovum, cf. lit. javaí Getreide) a Baie (rami pal- 



*) Mikl. dělí „svobo-da" (!) a odvozuje od smyšleného kořene * svob (!) — ale 

 cf. lit. budas (Art und Weise, Brauen, Sitte), cf. rus. cBoenpáBie, CBoeo6pa3ie 

 ap., skr. sva-bbü (samobytný, durch sich selbst seiend), sva-stha (samo- 

 statný, bei sich selbst seiend, seiner mächtig), řec. avxs^ovaióvriq). 



**) Mikl. Gr. IL 246. praví : diyloaaog mit eingeschaltetem t, ale cf. OBOHTHBi ! 

 a 3í\koiitt« tortuosus, srb. 3aBojnT intortus, HaóojiiT densus, yóom, noaojiiTo, 

 pol. przyzwoity m. przyswoity příslušný, čes. dvojitý atp. 



