46 



yahkíi (monedula); cob« a com, cf. chkx, cum, a rus. CH3X, 30BT» i 

 a j^odUBT, (clamor), cf. nasófijiHBHfi (dorážlivý), Ha3ÓJia (dorážlivec), 

 jako HaxáfljiHBHM (HaxáJibHHĚ), Haxa.it (drzý nestyda); stsl. slvn. bulh. 

 srb. noKpoBi i noKpbiBi» a rus. i BCEpoi == BCEpiiTLe, stsl. oyKpoň 

 (fascia), oispoM (vestis, cf. toga od tegere); ovis(>omhth (abalienare), 

 rus. poBt, pBa (č. p. rov, rovu) a BO^opóA i npopŘBX (durchbruch) 

 paspŘBX, mir. pa3piiĚ (Zerstörung), pol. ryj (rüssel), cf. port ; oct|>obi, 

 a oct|>oi"l (castrum, bulh. insula), cf. dpovra, Stryj řeka v Haliči ; čes. 

 Zbirov = Zbiroh; tak i Ostrava (již Gebauer Hlásk. 145. uvádí vedle 

 ostrov(i>) a struha při kořenu stru) m Ostraha (Jungm. si.), cf. srb. 

 CTpaBa, CTpaBOTa 22 CTpaxa, CTpaxoTa, CTpeBa (stillicidium) é± CTpexa, 

 öyßa = 6yxa, yBO = yxo atp.; isob-l i no?Hb, pl. ko3hh (insidise), a 

 istiň (fustis) , lit. kujis (hammer), rus. eo3hoäM (Rsenkeschmied), 

 eoshojtMctbo (Arglist) cf. EysHéuTb (faber), eväochhei (Taschenspie- 

 ler, Gaukler), qy^éceiifi (zázračný), sr. iívi^ylyhii (faber) a bkikbi (má- 

 gus) atd. ; rus. kjíB3B'l a EjieBt, stsl. kmowl srb. oyH (zobák), a rus. 

 BO.iOKJiroi (pique-boeuf), Meßt (Schleim auf den Fischen) a stsl. taíii-l, 

 Čes. hlen, t^bči i TpsB», cf. TptEa jako Čes. strava a strabiti, ostra- 

 biti; ^oiftiaBi a ^oifiiAŇ (Danubius) Dunajec, cf. Dyje, Tanais, JJohi 

 JjBHHa, ^miuifn» (Danapris), ^iiiicTpi (Danastris); ribsjojaBbub. pol. 

 zprawodawca a čes. zpravodaj, dárce, pol. znawca, čes. znalec; stsl. 

 ftoinoBb, ftonoBb a rus. jjomóh a ^ojióm ; EesýxoBT* — Ee3Ýxoi, ^ojito- 

 pvKOBi — JJoJiropvEofi atd.; KasÓBT, a EaKÓfl, TaEÓBi. a TaEÓfi atd.; 

 čes. oděv, stsl. o^tra, pol. odziež, stsl. OEoifBb a OEoyuiTii, čes. obuv 

 i obuj, srb. oöyfea atd.; srb. ojejiOB — euziih, to^ob s= iwlh atd.; 

 rus. iiépEOBt = i|pbicLi, luž. cerkej atd. Podobně v kmenech sloves- 

 ných: ctabatii a ciaitiTH, ,piuTH a ^aitiTH, pol. napawač a napajač, za- 

 krawač a zakrajač, čes. rozlívati a dopíjeti, vyšívati a rozvíjeti, rus. 

 yÓHBáTb a čes. ubíjeti atd. 



Co je zde v a p Dle Miklosiche (Gr. II. 2—7, 12—14) dílem 

 kmenové u a i, dílem vsuto k zamezení průzivu ! Ale vedle v a j tu 

 přicházejí též jiné souhlásky (n, m, b, z, ch, g a j.); jsou snad i ty 

 vsuty k zamezení hiátu ? 



4. Od mnohých známých kořenův na u jsou odvozena jména 

 rozličnými příponami souhláskovými, před nimiž je kořenné u bud 

 nezměněno, aneb zaměněno jinou, silnější neb slabší hláskou, jakož 

 i hláskou o a a : ^oy-iiä-th (spirare), rus. ÄyTfc, slvn. diti ! skr. dhu : 

 flovA» (fistula), Čes. dudy, ftoyMa, ftoifxi, floyiiiii, ^ovuaň, AoynÄb, cf. 

 íHfíM (fistula), ii^oybath ; jvlm*, ftiMeiiHie, /yu.iimi, AixiiftTH, Don , 

 Danubius (Donau) yltmiifn,, ^ttitcTfn; ^tawl (fumus), ,5,1111«, ,vli,wth. 



