126 



Tato neobyčejná vzácnosť míšenců dvou příbuzných, pospolu 

 rostoucích, druhů jestřábníků není však zcela novým zjevem pří- 

 rodním. Jest totiž právě o tomto rodě známo, že některé druhy, 

 sobě velmi blízké, nerady se křižují. Tak na př. mísí se H. auricula 

 s H. pilosella i s jinými příbuznými druhy poměrně dosti zřídka 

 a míšenec jeho s H. pilosella byl v Čechách dosti dlouho hledán 

 marně, ač oba druhy mezi nejrozšířenější pospolu rostoucí jestřáb- 

 níky patří.*) 



Na konec zmíním se zde několika slovy ještě o dvou v morfo- 

 logickém a fyllogenetickém ohledu zajímavých exemplárech H. stoloni- 

 florum, jichž úbory abnormně vyvinuty byly. Na jednom z těchto 

 jestřábníků bylý totiž úbory skorém úplně ve dva rozděleny, na 

 druhém rozpadly se dokonce ve tři malé úborky asi tak malé jako 

 úbory u H. auricula. Rostliny tyto jinak zcela normálně vyvinuté, 

 nalezl jsem pospolu s velkoúbornými exempláry jestřábníků šlahouno- 

 květého na louce blíže Šosten u Hradce Králové. 



II. Dodatek ku Květeně okolí Hradce Králové. 



Ačkoli květena králohradecká poměrně chudší a jednotvárnější 

 jest, nežli květena okolí pražského, chová přece nejen mnohé vzácné 

 druhy rostlinné, nébrž jest i zvláštním rázem svým velezajímavá. 

 Ležíc již na rozhraní zvláštní květeny polabské, jež z nížiny polabské 

 přes Pardubice ještě dosti daleko za Hradec Králové na sever vý- 

 běžky své vysílá, dotýká se na východě podhorské květeny, jež z lesů, 

 pod Horami Orlickými ležících, skorém až ku samému Labi zabíhá. 



Ježto ve květeně okolí kralohradeckého zástupcové dvou různých 

 botanických krajů zastoupeni jsou a poněvadž i kraj kralohradecký 

 jakýsi přechod z Polabí do Sudetské hornatiny české prostředkuje, 

 lze květenu kralohradeckou nazvati květenou přechodní. 



Mimo četné polabské rostliny, jež v okolí kralohradeckém hlavně 

 na sušších lukách a v lupenatých lesích a hájích podél Labe i na 

 blízkých suchých lukách podél Orlice rozšířeny jsou i mimo méně 

 četné, vzácnější lesní a podhorní rostliny, jež ve vlhkých jehličnatých 

 lesích, od Hradce Králové ku Třebechovicům, Týništi a Chvojnu se 

 táhnoucích, se vyskytují, zasluhují ještě na tomto místě zvláštní 

 zmínky některé omezeným zeměpisným rozšířením svým velmi paměti- 



*) Zdá se, že příčinou sporého rozšíření těchto a podobných míšenců jest 

 neplodnost, nastavší následkem skřížení se dvou sobě velmi blízce pří- 

 buzných druhů. 



