170 



také vysvětluje, kterak jeden spor po druhém vznikal; nejprve na- 

 stala rozepře o očistec, když arcibiskup byl návštěvou u krále na 

 Křivoklátě. Potom (tandem) arcibiskup nařídil v Čechách svátek 

 Navštívení P. Marie, proti kterémuž nařízení mistr Vojtěch mluvil. 

 Potom arcibiskup dožadoval se svolení u kapituly, aby mohl se od- 

 říci selských odúmrtí.*) V traktáte nyní na světlo vydávaném vy- 

 pravuje arcibiskup (§. 2. a 3.), že sám nejprve osobně přišel do ka- 

 pituly, aby obdržel svolení ke svému předsevzetí; kapitula tenkráte 

 svolila jednohlasně. Potom teprva dal arcibiskup zhotoviti koncept 

 listiny, kterou svým poddaným odpouštěl odúmrti, a s tímto konce- 

 ptem, vyhotoveným od generálního vikáře Kunše, poslal do kapituly 

 téhož svého vikáře, aby kanovníci tu listinu uvážili a ji zpečetili na 

 znamení svého svolení; tu pak strhla se hádka mezi scholastikem 

 Vojtěchem a vikářem Kunšem. Později arcibiskup poslal M. Vojtě- 

 chovi ceduli, na které mu vytýkal dotčené tři články jakožto bludné, 

 chtěje jej příměti, aby své výroky buď odvolal anebo napravil. 



Tyto počátky sporův a spolu nařízení arcibiskupovo o nebrání 

 odúmrtí dle vší pravděpodobnosti připadají do roku 1386. Roku 

 předešlého 1385 měl M. Vojtěch řeč při synodě kněžské,**) což 

 je patrným důkazem, že byla ještě dobrá vůle mezi ním a arcibi- 

 skupem. Svátek Navštívení P. Marie nařízen byl arcibiskupem 

 Pražským na synodě konané 15. července 1386.***) Spor o očistec 



*) Tamže str. 268. 

 **) Tadra v Čas. čes. M. 1879, 557. 



***) Höfler, Concilia Pragensia str. 33. Datum té synody 15. července 1386 ne- 

 nachází se sice v rukopise bibliotheky university Pražské 6. B. 21. fol. 29., 

 ze kterého Höfler tu synodu vydal, ale nejeden kus v nařízeních daných 

 v té synodě nasvědčuje tomu, že datum Höflerem připojené jest správno. 

 Že svátek Navštívení P. M. nařízen byl od arcibiskupa r. 1386, lze dovo- 

 diti také z jiných pramenů. Codex epistolaris Johannis de Jenzenstein, 

 vydaný Loserthem v Arch. f. österr. Gesch. 55. Bd., obsahuje také obšírný 

 nedatovaný list, ve kterém jmenovaný arcibiskup dožaduje se u papeže 

 Urbana VI., aby i on potvrdil a nařídil týž Mariánský svátek; arcibiskup 

 vypočítává také dobrodiní, jež Bůh na přímluvu své matky Urbanovi VI. 

 prokázal, a mezi nimi uvádí se nedávná smrť Leopolda, vojvody Rakou- 

 ského, jenž od r. 1379 přidržoval se vzdoropapeže Klimenta VII.; praví se 

 tam o něm: Novissimeque Leupoldum Austrie ducem bello prostratum mi- 

 serabiliter necaverit, str. 346. Vojvoda Leopold II. zahynul v bitvě u Sem- 

 pacha 9. července 1386; tedy arcibiskup psal tento list nedlouho po této 

 události. V témž listě arcibiskup oznamuje papeži, že on ve své diecesi 

 již nařídil svátek Navštívení P. M. : Tue Sanctitati innotescat, me mea in 

 diocesi festům novum, ymmo vetus ad memoriam reduxisse novám, str. 



