197 



phibia Ag. dokonce ve vodě 50° C. ; *) optimum t. j. teplota, při 

 které Oscillarie nejrychleji se pohybují, jest zajisté u těchto druhů 

 mnohem větší, nežli u jiných druhů, ve vodě studené žijících. Mimo 

 to pohybují se různá vlákna Oscillarií různou rychlostí, závisíť rych- 

 lost pohybů jejich nejen na účincích tepla a světla, nébrž také na 

 osobní pohyblivosti jednotlivých vláken, jež hlavně se stářím (vývo- 

 jem) jejich souvisí, závisí dále také na povaze vody, do níž Oscilla- 

 rie byly dány; ve vodě studničné pohybují se na př. jinak, nežli ve 

 vodě říčné a v této opět jinak, nežli ve vodě stojaté, **) v níž byly 

 vyrostly atd. 



Co se vzniku pohybů Oscillarií týče, připomínám především, že 

 tu třeba přihlížeti zvláště ku kývavým, krouživým i plíživým pohy- 

 bům jejich. Jak známo, vznikají kývavé a krouživé pohyby, na růz- 

 ných rostlinách patrné, z pravidla následkem nestejně rychlého vzrůstu 

 různých stran a částí pohyblivého ústroje rostlinného. Kdyby tyto 

 pohyby Oscillarií následkem vzrůstu se daly, musela by vlákna jejich, 

 zvláště když sebou kývají, dosti rychle růsti, shledal jsem však, že 

 se takováto vlákna v právo, v levo, někdy až #-ovitě se prohýbající 

 a v před se plazící, někdy ani během */ 2 hod. o 1 ft. neprodloužila, 

 ačkoli pohyby jejich po celou tu dobu trvaly a více méně živé byly. 

 Nezávisí tedy kývavé pohyby Oscillarií na vzrůstu jejich u větší 

 míře, nébrž dějí se zajisté jako mnohé jiné pohyby rostlin hlavně 

 následkem osmotických změn, jež vznikají v obsahu buniček, z nichž 

 vlákna drkalek se skládají. 



Při té příležitosti podotýkám, že jsem prvé, nežli jsem se do- 

 četl o Cohnových pokusech a pozorováních na Oscillariích konaných 

 (Archiv für mikros. Anatomie III. 1867), podobnými pokusy jako on 

 toho přesvědčení nabyl, že vlákna Oscill. zcela volně vodou z místa 

 na místo jako vířivé výtrusy (zoospory) mnohých řas plovati nemo- 

 hou, nébrž, že vždy buď po jakési podložce, nebo, nemají-li jiné, tedy 

 alespoň jedno po druhém se plíží. 



Jak vznikají však plíživé pohyby Oscillarií? Jak známo, podo- 

 bají se tyto pohyby, jež zvláště na volných vláknech Oscillarií dobře 

 pozorovati lze, v mnohém ohledu plíživým pohybům rozsivek (Diato- 

 maceae). Dle náhledu Ehrenberga dějí se plíživé pohyby těchto pa- 



*) Viz: Almanach cle Carlsbatl par le Ch. de Carro. 



**) Činil jsem v té příčině četná pozorování na různě dlouhých vláknech O. 

 Frölichii, O. nigra a j., jež za různých okolností po celé dny jsem pozo- 

 roval, aniž bych však jiné zákonnitosti byl vyšetřil, leč té, jež výše vy- 

 tknuta. 



