198 



mětihodných drobnohledných organismů pomocí zvláštní plasmatické 

 nožky i dle M. Schultze, Steina a j. třeba za to míti, že z buniček 

 Diatomaceí hyalinní protoplasma vyniká, jíž pak plíživé pohyby je- 

 jich se prostředkují. Dle náhledu jiných (Siebolda, Nägeliho, Pfeffra 

 a j.) vznikají však pohyby jejich, jako přečetné jiné pohyby na rost- 

 linách patrné, výhradně následkem diosmotických změn, dějících se 

 uvnitř buniček, naduřivost (turgescenci) svou měnících. 



Poněvadž pak u Oscillarií (ani u Diatomaceí) nic plasmatické 

 nožce podobného ani nejlepšími drobnohledy dosud přímo pozoro- 

 váno nebylo, dlužno nám za to míti, že plíživé pohyby jejich vzni- 

 kají následkem výše uvedených změn, jež, jak snadno dokázati lze, 

 se dějí výhradně v protoplasmovém obsahu buniček, z nichž vlákna 

 Oscillarií se skládají. Již M. Schultze *) a Siebold **) dokázali, že 

 na povrchu Oscillarií podobně jako u Diatomaceí se nalézá lepkavá 

 vrstva, jež, jak sám jsem na vláknech, v suchu i ve vodě po sklíčku 

 pozorovacím pod drobnohledem se pohybujících, častěji pozoroval 

 snadno na předmětech, jichž vlákna Oscillarií se dotýkají, nebo po 

 nichž se smýkají, ulpí a od vláken samých se jako jiná sliz rostlinná 

 přeměnou blánky buněčné vzniklá, snadno oddělují. Jako u Diato- 

 maceí tak lze i na povrchu vláken Oscillarií, již Sieboldem objevené 

 pošinování se drobných tělísek na př. jemných zrneček indiga nebo 

 karminu, pozorovati. Toto pošinování se drobných tělísek na povrchu 

 Diatomaceí bylo hlavní příčinou toho, že M. Schultze plíživé pohyby 

 jejich pomocí hypothetických zcela hyalinních výběžků plasmatických 

 vykládal. U Oscillarií nelze však nic podobného předpokládati, jeli- 

 kož protoplasmový obsah buniček nejen tenkou blanou buněčnou, 

 nébrž i sliznatou pochvou obalen jest, jež, jak snadno lučebnými re- 

 akcemi dokázati lze, protoplasmou není. ***) 



Tato tenká vrstva slizi, již jsem u všech, mnou dosud v Ce- 

 chách nalezených Oscillarií, pozoroval, a jež velmi často v podobě 

 tenounké zcela průhledné rourky někdy na obou, někdy jen na jed- 



*) Viz M. Schultze, Archiv für mikros. Anat. 1865. 

 **) Zeitschrift f. wis. Zoologie 1849. 



***) Brvité, malým tykadélkům podobné výrůstky, jež na koncích vláken někte- 

 rých Oscillarií se vyskytují a zde někdy i malou kštici tvoří (u Oscillaria 

 aerugineo-coerulea a O. nigra na př. bývá jich někdy až 6—8 i více, někdy 

 však též jen 1 až 2, někdy pak žádné), pohybují se sice též, však pokud 

 jsem pozoroval, více jen passivně a nejsou zajisté sídlem síly hybné, jak 

 již i lučebné složení jejich tomu nasvědčuje. (Jódem lze dokázati, že tyto 

 brvy Oscillarií nejsou výběžky pouhé protoplasmy, ač obyčejně vždy též 

 ještě něco této obsahují.) 



