199 



nom konci delších vláken patrnou se stává a tinkturou jódovou nic, 

 nebo jen slabě žlutě se barví, kdežto protoplasmový obsah vláken 

 účinkem této tinktury tmavohnědé barvy nabývá, byla Engelman- 

 nem*) na základě některých pokusů jeho mylně za onu, dosud marně 

 u Oscillarií a Diatomaceí hledanou vrstvu hyalinní protoplasmy po- 

 važována. 



Že pak tato lepkavá sliznatá vrstva Oscillarií, nikoliv aktivně, 

 jak výše uvedený Engelmann se domnívá (pravě: „Keineswegs un- 

 möglich scheint mir ferner, dass die Bewegungen der Oscillarienfäden, 

 speciell die höchst auffälligen wurmförmigen, zuweil peristaltischen 

 Bewegungen, auf Contractionen, und zwar natürlich partiellen, bez. 

 peristaltisch fortschreitenden Contractionen der äusseren Protoplas- 

 maschicht beruhen), nébrž toliko passivně při pošinování se vláken 

 z místa na místo zúčastněna jest, vysvitá z různých pozorování mých. 

 Nejen že jsem velmi často za plížícími se vlákny Oscillarií část této 

 sliznaté vrstvy na podložce, po níž se smýkají, v podobě úzké rourky, 

 nebo tenké, od vlákna samého, znenáhla se odtrhující proužky po- 

 zoroval, nébrž přesvědčil jsem se častým pozorováním, zvláště na 

 vláknech, na jichž povrchu jemné části indiga se byly zachytily, že 

 toliko uvnitř tohoto slizkého obalu uzavřené Oscillarie z místa na místo 

 se pohybují, kdežto slizký obal sám na svém místě trvá.**) I nezbývá, 

 než za to míti, že i hybná síla, jež někdy i 2 — 3 i více cm. dlouhá 

 vlákna Oscillarií s dosti značnou rychlostí v před pohání, zajisté 

 sídlí jen uvnitř buniček a sice výhradně v protoplasmě, jíž ostatně 

 buničky Oscillarií skorém zcela vyplněny jsou, i že výše podotčené 

 pošinování se tělísek, na povrchu Oscillarií zachycených, jest jen 

 následkem osmotických změn, jimiž pohyby jejich u veliké míře pod- 

 míněny jsou. 



Jest zjištěno, že protoplasma v buničkách rostlinných podobně 

 se pohybuje jako sarkoda v tak zvaných panožkách kořenonožců a j. 

 i jiné pohyby na př. pohyby výtrusů, mihavými brvami porostlých, 

 dějí se v rostlinstvu i v živočišstvu zcela stejně, i možno tvrditi, že 

 i plíživé pohyby Oscillarií podobně vznikají jako plíživé pohyby ně- 

 kterých prvoků, žádných plasmatických panožkovitých výběžků nema- 

 jících. Značná, někdy poněkud samovolná pohyblivost těchto vláken, 

 jež mimo to, jak z pozorování mých i jiných vysvitá, i pro jakékoli 



*) Viz: Botanische Zeitung 1879, str. 54. a 55. 

 **) Několikráte pozoroval jsem též v prázdných dlouhých obalových rourkách 



Oscillarií z několika buniček se skládající kousky vnitřního vlákna volně 



z místa na místo uvnitř svého obalu se pohybovati. 



