398 



5.1. 

 Biskup vídeňský Jan Faber a čeští utrakvisté. 



Napsal Ant. Rezek a předložil dne 13. listopadu 1882. 



Proslulý odpůrce Lutherův Jan Faber (také Fabri ; vlastní jméno 

 Heigerlin), který r. 1523 od arciknížete Ferdinanda do Vídně byl 

 povolán a dvorním kaplanem i radou jeho se stal, brzo také s utra- 

 kvistickými Čechy utkal se v prudký spor. Čechové, zejména ti kteří 

 k luteranismu se klonili, záhy netajili se odporem proti Fabrovi, 

 předkem proto, že on r. 1527, když s králem Ferdinandem ve Vrati- 

 slavi byl, velmi proti obci Vratislavské, již reformované, pracoval, 

 chtěje krále k tomu příměti, aby proti Vratislavským obnoven byl 

 známý mandát krále Ludvíkův z roku 1521.*) To se mu sice ne- 

 zdařilo, ale kapitola Vratislavská vděčně uznávajíc jeho snahu a hledíc 

 k jeho vlivu u krále, zvolila ho později kanovníkem a archidiakonem 

 při kostele kathedralním. **) 



Jan Faber byl nepochybně také v Čechách při korunovaci krále 

 Ferdinanda přítomen, ale tehdáž ovšem neměl příležitost blíže sezná- 

 miti se s utrakvismem;, jednak času bylo na krátce, jednak horliví 

 utrakvisté, spásu svou u Luthera spatřující, byli tehdáž z města vy- 

 hnáni a v Praze nacházeli se toliko utrakvisté nejmírnější, kteří za 

 každou cenu toužili po narovnání s Římem. Rozhodní utrakvisté 

 ovšem Fabra dobře znali; ne nadarmo Bartoš Písař***) vyslovil se 

 o něm vtipem: Ďábel Faber. Podruhé do cech přišel Faber již jako 

 biskup vídeňský r. 1534, aby od kapituly a klášterů vybíral daň 

 „tureckou" f) a již za té příležitosti musil blíže seznámiti se s po- 

 vahou utrakvismu, jak tehdáž se jevil a transformoval. Většina 

 totiž starých podobojích hlásila se nyní již k nauce Lutherově, ale 

 z opatrnosti nevystupovala ze společnosti utrakvistické, poněvadž ta 

 byla zákonnou církví v zemi; nýbrž naopak Lutheráni hleděli zmoc- 

 niti se konsistoře podobojí a ji pak zreformovati po svém smyslu. 



*) Kastner Archiv für die Gesch. d. Bistums Breslau I. str. 55 a 58. Cf. 

 moj e Nové příspěvky k české volbě r. 1526 str. 27. I také oběšení kazatele 

 Jana Reichla ze Strigavy, které se z nařízení králova stalo 22. května 1527 

 ve Svídnici, bylo přičteno Faberovi za vinu, který prý Ferdinanda ke skutku 

 takovému navedl. Ibid. str. 32. 

 **) Kastner str. 70. 



***) Kronika o bouři pražské ed. K. J. Erben str. 269. 

 |) Kastner 71. 



