451 



kých drátů a rourek vodou naplněných skládá, jichž povlaky zevní 

 drátem malého odporu mezi sebou souvisí, 

 nabijí se, když vnitřní a zevnitřní povlaky 

 s elektrodami Holtzova stroje v spojení uve- 

 deme. Od zevního povlaku láhve B vede drát 

 (jehož odpor = w) ke kuličce C. Dosáhne-li 

 napjetí výše dostatečné, skočí mezi BC jiskra, 

 a současně mezi A a 2?, pakli AB ^ WC. Dvoj- 

 násobná až délka jiskry AB poukazuje k dvoj- 

 násobnému rozdílu napjetí mezi AB a BC. Pří- 

 činou jeho jest oscillující výboj láhve B. Po půl 

 době oscillační stane se napjetí na B tak silně negativným, jako bylo 

 před výbojem positivným. Že příčinou zjevu toho jsou oscillace, vy- 

 svítá z toho, že výjev zmizí, pakli vřaděním vodního odporu do to 

 oscillace zničíme, tak dalece, že jiskra mezi A a B skočí pouze při 

 vzdálenosti, jež jest distanci BC nanejvýše rovna, nikoliv však větší. 

 Akusticko-optickou methodou změřil pp. Mach a Gruss dobu mezi 

 povstáním obou jisker, a nalezli číslo, jež dosti dobře souhlasí s do- 

 bou poloviční oscillace, již v případech analogických Feddersen rotu- 

 jícím zrcadlem změřil. — Nebude od místa, podati poměrně jedno- 

 duchou theorii pokusu toho. 



Budiž za basis potentialu (= o) vzat onen na povlaku zevním. 

 Potential na A budiž v jistém okamžiku P, na B však p. Proudová 

 intensita ve vodiči W af jest </, ve vodiči w však i. Prvému vodiči 

 ať přísluší koěfficient indukční (coefficient of šelf induction) rovný (7, 

 druhému c. Kapacita láhve A ať jest K, láhve B však k. Ohmův 

 zákon dává pak dvě rovnice: 



p -p- c T = W > P~ C W = iw ' 



Vyjádří-li se zisk a ztráta elektřiny v každé láhvi intensitou 

 proudu a zároveň potentiálem a kapacitou, plynou nové 2 rovnice 



K dP _ 



J 



l - /c dt 



Tyto 4 rovnice dlužno řešiti tak, aby řešení vyhovovalo pod- 

 mínkám v čase t z= o daným. Eliminujme J a i, obdržíme 



dp jip 



P—p + WK^JfKC- 



dt 



dť- 



29* 



