463 



tento druhý zákon alespoň byl stejně jednoduchý, ne-li 

 jednodušší nežli zákon první. Totéž platí vzhledem ku po- 

 kusu, zákon rozdělení elektrické síly nahraditi zákonem elek- 

 trického napnutí. 



Ještě méně platným jest druhý důvod, jímž se hájí větší doko- 

 nalost theorie napnutí. Jest prý tím odstraněna actio in distans 

 a nahrazena snadněji pochopitelným působením od částice ku částici. 

 Kdo poněkud jen se vyzná v těch mezích, jež samou povahou pří- 

 rodního poznání jsou nám uloženy, ten ani okamžik nebude se do- 

 mnívati, že jeden způsob nazírání na úkazy přírodní jest „pochopi- 

 telnější" než druhý. Kterak se stává, že přítomnost jedné hmoty 

 podminuje určitým způsobem pohyb hmoty druhé, jest vůbec nepo- 

 chopitelné, at se obě částice nalézají bezprostředně vedle sebe neb 

 v libovolné od sebe vzdálenosti; také není úlohou přírodní vědy 

 „vysvětliti" takové působení, nýbrž jen vypátrati, zdali se vyskytuje, 

 jakým zákonům jest podrobeno a co z těchto zákonů dále odvoditi 

 se může. 



Že se v hmotách v určitých případech, na př. při elektrických 

 úkazech, vyskytuje (dle novějšího názoru) napnutí, jest právě tak 

 nepochopitelné, jako dřívější tvrzení, že se tu vyskytuje síla, podro- 

 bená zákonu, který lze pojmouti co výraz jakéhosi působení do 

 dálky. Sám Maxwell vyznává (Treatise, č. 110, 111): 



„Musíme stále míti na mysli, že jsme pouze první krok v theorii 

 působení media" (t. j. prostředí, v němž se elektrické napnutí šíří) 

 „byli učinili. Předpokládali jsme, že toto jest ve stavu napnutí, 

 avšak nepodali jsme výkladu pro napnutí to, nevysvětlili jsme, kterak 

 jest udržováno. Tento krok zdá se mi však přece býti důležitým, 

 poněvadž vysvětluje působením částic po sobě jdoucích úkazy, o kte- 

 rých dříve se předpokládalo, že je lze vysvětliti přímým působením 

 do dálky." 



„Nepodařilo se mi však učiniti krok následující, 

 mechanickými úvahami totiž vyložiti ono napnutí v di- 

 elektrickém ústředí." 



V jediném případě znamenala by theorie napnutí věcný pokrok 

 proti theorii sil; kdyby totiž ukázala, že takové síly vůbec neexistují, 

 čímž by domnělá „actio in distans" sama sebou byla odstraněna. Ta- 

 kový případ nastává, když způsobujíce tlak nebo napnutí na jistých 

 plochách, účinkujeme clo dálky, tlačíce na př. na konec tyče hmoty 

 na druhém konci v pohyb uvádíme. 



