72 



máj v žádném spojení se snem, jak již slova dokládají: „ a tak 

 při tom toho nyníe nechám (ode všech veselých čistých časóv) než 

 příhodu svú poviem vám." O příhodu ve snu se právě jedná 

 a nikoli o máj, jenž tu přidán jen jako poetická předmluva ke snu, 

 odbytém nikoli v májové přírodě, než ve stkvostném pokojíku 

 v posteli. Již toto rozjímání dostačilo by tvrditi, že byl Hanka na 

 omylu hlásaje, že našel ztracený posud Somnium majale Hynka 

 z Poděbrad. Je posud ztracen, jak se domníval již Dobrovský 

 (Gesch. der böhm. Sprache n. L. 1791 str. 352 1792, str. 157 1818, 

 str. 302). Bližší důvody toho jsou pak následující : 



1) Básnička dosti krátká, přeložená z německého nebyla by 

 zajisté přiměla Lupáče zmíniti se o ní, že pochází od prince 

 královského. A jak se zmiňuje Lupáč ve své: ,,Rerum Bohemi- 

 carum ephemeris" (Pragae, 1584 vyšlé 8° Sign. 50. F. 55.) o něm: 

 A. D. 1491. Henricus, alias Hynco de Podiebrad — 10. Julii moritur. 

 Sepelitur Glacii. Princeps litera tu s, ingeniosus, pru den s. 

 Extant eius scripta (nikoli poemata) nonnulla: ut somnium mayale 

 (máj ověj sen) et alia quaedam etc. u Hanku v májový sen, pře- 

 ložená báseň nec udná, má tedy býti jako hlavní práce prince 

 ve spisovnictví sběhlého, duchaplného a chytrého, jak jej jmenuje 

 Lupáč? Prokop Lupáč z Hlaváčova, slavný básník, jenž by byl 

 báseň zajisté byl básní a nikoli scriptum pojmenoval, a to tím 

 více, že ani sto let po Hynkovi nežil. Hynek zemřel r. 1491. Lupáč 

 vydal svou „Ephemeris" r. 1584. A Hanka sám dí, že Hynka pro 

 moudrost a dobrotui král Vladislav u veliké vážnosti míval, 

 že Hynek byl pán učený, opatrný a důvtipný (stár. sklad. V. 

 str. VIL, VIII) — a takový pán neskládá, ale překládá jen báseň, 

 v níž zároveň verš: „vždy svého hledím, zda bych jí mohl kolena 

 rozložiti a mezi ně se rychle vložiti' 1 a verš: „budeš mieti — na 

 tom světě velikú radost a na onom boží milost : rcemež všickni spolu 

 amen, aC nás nezžhe věčný plamen,' 1 pospolu se sjednávají? 



2) Weleslavína praví ve svém kalendáři historickém podle 

 Lupáče, že Jindřich mladší, jinak Hynek z Poděbrad, byl pán učený, 

 opatrný a důvtipný (která slova si později Hanka vypůjčil). „Májový 

 sen, praví, že by od něho složen býti měl." Str. 377. Hankův 

 májový sen je ale překlad nikoli skládání vlastní. 



3) A konečně Pražský Jesuita Cruge rius (1608-J-1671) praví 

 ve svých Pulveres sacri, že se Hynka z Poděbrad učený výmysl, 

 eruditum commentum, Majale somnium dictum, po Čechách roznáší 

 (circum fertur). Hankův májový sen, báseň, v které panička ze 



