86 



Viděti z toho ze všeho, že juž českými spisy Komenského 

 bibliografie spisů jeho, posud obvyklá, netoliko v podstatě své se 

 změnila, že tedy obnovení její potřebné se stalo. Jelikož v archivu 

 brněnském Ceroním sepsaná obšírná bibliografie se chová, požádali 

 jsme laskavost představených archivu toho, by nám ji poslali do 

 Frahy. Podáme v seděni filologické sekcí 25. května obšírnou zprávu 

 o ní. Za druhé stalo se nám kritickým rozborem listu Komenského 

 ad Montanum jasno, že nelze list ten považovati za vrch úplnosti 

 a nemylnosti, než za vodítko převzácné k novému proskoumání 

 spisů Komenských. Tak zapomněl v listu tom Komenský veskrz na 

 spisy své české : Starožitnosti Moravské, spis o rodu pánů 

 z Žerotína, a na mappu markh r a bství Moravského vletech 

 1625 — 1627 sestavené, jak Palacký v č. 6. 7 dokládá. 



Podáme tudíž o nich zde některá data : Pěšina: Mars Mora- 

 vicus (Pragse, 1677. Sign. 50. A. 10) píše takto na stránce 34. 



„Rex Svatoš - in veteres Marcomannorum sedes concessit, 

 fuitque primus, qui Velehradi resedit. Huic successit Samomír. — 

 J. A. Comenius, Moravus, de antiquis Moravis in libro ina- 

 uu script o Caroli a Zierotin oblato. In cuius praefacione refert, 

 se haec omnia delibasse ex variis M. S. codicťous ac imprimis ex libro 

 quodam Ctiboru a Cimburg et alio Mathiae Erytraei, viri, ut aiť, 

 in historiis patriae periti, quem subiude patrio idiomate Červenkám 

 vocat, gente Bohémům, domo Čelakovicensem. 



Str. 60. „Moraviae olim regnum, nunc marchionatus je prý jen 

 otisk mappy Komenského. Jestiť v Praze ryta r. 1677 od 

 Dvořáka. 



Str. 230. „M. S. Comenii de antiquis Moraviae part. 2. 

 Item de origine Baronům a. Zierotin oblátům Carolo a Ziero- 

 tin ao. 1630. Aliquid inuuit Paprocký in Speculo Moraviae." 



Str. 402. M. S. Amos Comenius de orig. et gestis familiae 

 Zierotin." 



Z toho viděti, že Komenský svému Maecenatu Karlovi Zero- 

 tínskému věnoval s\ůj rukopis o prvnčjších králích a o starožitnostech 

 Moravských, který rukopis ještě Pěšina z Čechorodu (1629 f 1680) 

 v rukou měl. 



Co do mappy moravské samé viz pátý svazek brněnských 

 „Schriften der histor. Section« str. 83. (Brunn, 1853, Sign. 38. 

 J. 42). Tam je otištěno psaní Komenského pánu Ladis^vovi Vele- 

 novi ze Žerotína r. 1624 s kterým psaním jemu tu samu mappu za- 

 slal. Pravíť Komenský: Semel atque iterum peragrata ea (Moravia) 



