182 



Grammitis Sm. 



(?) Grammitis elougata (Sw.) Mart. & Gal. 1. c. p. 28. (Coll. II. Gal. no. 6264, 

 6328, 6421. 



Paa gamle Ege ved Jalapa (4 — 5000'), paa Ege og Kalkbjerge ved Yavcsia i Dep. 

 Oajaca (6500-8000'), i Misteca paa Ege (7-8000') Gall. 



Jeg frygter for at en betydelig Feiltagelse ligger til Grund for denne An- 

 givelse, og at det enten er golde korte bredlovede Exemplarer af Polypoditun 

 angustifolium S\v. , som erc blevne bestemte for denne Grammitis, livormed de vel 

 have nogen babiluel Lighed, men dog lettelig kunne adskilles fra ved Nervationen; 

 eller ogsaa, og det synes mig rimeligst, er det Polyp. (Pleopcltis) lepidotum W. , som 

 er bleven forvexlet med denne. Da jeg ikke har seet Galeottiske Exemplarer, maa 

 jeg anforc Grundene til min Mistanke og Formodning. Grammitis elongata Sw. er hidtil 

 kun kjendt fra de vestindiske Ger Jamaica og Cuba; ingen Botaniker for eller efter Gale- 

 otti har fundet den i Mexico, og dog angiver han den som meget udbredt i dette Land. 

 Man vil lægge Mærke til at Galeottis Plante fornemmelig findes i de hoicre og koldere 

 Bjergregioner (7 — 8000), medens den vestindiske Bregne findes paa Cubas hede Lavland 

 eller paa Jamaicas ikke hoie Bjerge. Fremdeles seer man (1. c. p. 29) Galeolti hensætte 

 Polyp, angustifolium Sw. til den tempererle Begion imellem 2—4500'), og alene nævne 

 den fra Omegnen af Plantagen Mirador, uagtet denne Art netop har sin stærkeste Udbred- 

 ning i Begionen imellem 7 — &000 Fod, hvor den udfolder sig baade i Længde og Brede 

 langt betydeligere end paa dens nedre Grændse ved Mirador. P. lepidotum W., som er sær- 

 deles almindelig i den samme Begion paa Egene, findes slet ikke angiven i Mart. & Gale- 

 ottis Memoire. De noget aflange Sori hos denne Art kunne vel forlede til Miskjendelse af 

 Slægten, men tilborlig Hensyn til Nervationen, som vel er indsænket i det læderagtige^Lov, 

 men som bliver tydelig efter nogen Tids Opblodning og ved gjenneinfaldende Lys, vil lettelig 

 kunne forebygge denne. 



Xiphopteris Haulf. 



1. Xiphopteris serrulata Kaulf. Mart. & Gal. 1. c. p. 29. Kze fil. Leibd. Linnæa 

 v. 18 p. 311. Grammitis serrulata L. Schk. Farm. t. 7. 



Den horer til Mexicos almindeligere Bregner, voxende parasitisk paa Stammer især 

 af Ege i den tempererte Begion imellem 3 — 4500'; saaledes i Skovene omkring Mirador, 

 i de fugtige Skove ved Aguas santas imellem Mirador og Tolutla, ved Dos puentes imellem 

 Totiilla og Huatusco; ligeledes omkring Lobani i Dep. Oajacas ostlige District Chinantla. 



Galeottis Angivelse (1. c.) at den skulde hore til tierra fria Begionen, og navnlig 



