154 



3) en Linie fra Mexico lil Acapulco; 4) en Linie Ira Mexico til S. Bias; 5) en Linie fra Mexico 

 igjennem Departementet Michoacan til Vulkanen Jorullo; (i) Vulkanen Toluca. Omegnen om 

 Cuernavaca og Plan de A mil pas; 7) en Linie over Tehuacan da las granadas lil Oajaca 

 igjennem Misteca alta og M. baja; fremdeles fra Oajaca imod SO. igjennem det saakaldte 

 Sierra de Oajaca med Indbefattelse af Districterne Ixtlan, Chuapam, Villa alta og Chinantla ; 

 fra Oajaca imod SV. over Juquila til Sydhavet; endelig en Linie fra Oajaca over Ocotlan, 

 Ejutla, Meoatlan lil Pochutla og Guatulco ved Sydhavet, langs dette til Tehuantepec. En 

 Expedition er foretaget af Belgierne Linden og Ghiesbreght igjennem Departementerne 

 Tabasco og Chiapas, men det botaniske Udbytte derfra er ikke bekjendt, Vore Kundskaber 

 om Mexicos Bregner vilde sandsynligviis for Tiden være meget betydeligere, hvis alle de 

 Plantesamlere, som have bereist Landet, havde været videnskabelig dannede Botanikere. 

 Men ikke saa ganske faa af dem vare uvidenskabelige Mænd, sendte fra europæiske 

 Museer, af Selskaber eller af enkelte Rige for at indsamle Froe af Pragtplanter eller visse 

 Træslægter, eller levende Planter. Naar flere af disse Samlere ved Siden af deres reen 

 practiske Formaal tillige anlagde Herbarier, da vare disse af en saa tilfældig og uviden- 

 skabelig Karakter, at de Resultater, man af slige Samlinger vilde forsoge at uddrage 

 angaaende Vegetationens Beskaffenhed paa de forskjellige Localileter, maatte blive aldeles 

 falske. 



Ved at efterfolge de ovennævnte Veilinier paa Kaartct vil man lettelig overbevise sig 

 om, hvor uendelig meget af dette vidtstrakte Land der endnu er tilbage at undersoge; 

 hvor betydelig en Tilvæxt Naturvidenskaben i det Hele og saaledes ogsaa Kundskaben om 

 Landets Bregne-Flora vil kunne vente indtil Mexico er bleven bereist og noie underspgl i 

 alle Retninger. Man erindre nemlig, at Mexico er et særdeles vildt Bjergland, imod Ost 

 og Vest begrændset af to Oceaner, og til begge Sider sænkende sig i en bred Kyststræk- 

 ning, hvis storste Del ligger indenfor Vendekredsen, altsaa med et reent tropisk Clima; 

 derpaa hævende sig op i Cordillerer af 8 — 10,000 Fods Middelhoide, medens enkelte 

 Punkter opnaae 13 — 17,000 Fods Hoide, udbredende sig imod del Indre og imod Nord i 

 vidtstrakte Hoisletter, medens Cordillererne imod Syd jevnt sænke sig, og danne en Mængde 

 parallellobende Kjeder, adskildtc ved overordentlig dybe Floddale, hvilke Parallelkjeder 

 stigeformig hæve sig fra O. imod V. indtil de opnaae deres storste Hoide i Centralknuden 

 Sempoaltepec. De ostlige Cordillerer ere hyppigen gjennembrudle i vestostlig Retning af 

 steile og for det meste overordentlig dybe Klof'ter af vulkansk Oprindelse (Barancas), og 

 betydelig Udstrækning, hvilke Baranker ere forsynede med en rig og yderst characteristisk 

 Vegetation. Mexicos Vestside ligner Ostsiden med Hensyn til Cordillerernes Middelhoide, 

 Middelafstand fra Oceanet, deres jevne Heldning imod Kysten, derimod er der en betydelig 

 Forskjel i Landets betydelig vildere ru Karakter, idelig hævende sig i hoie smalle Aase 

 hoit op i Naaletræernes Region, og derfra sænkende sig i dybe smalle Floddale dybt ned 



