225 



lanceolatis, laciniis Iinearibus obtusis, supra viridibus, subtus lepidoto-albosulphureis, soris 

 marginalibus, sporangiis rufis. pr. Zimapan. D. Luis. Née*). 



Jeg- troer at Enhver, som med Critik vil sammenligne denne Beskrivelse, som er en 

 tillempet Oversættelse af Cavanilles spanske Text , vil let deri gjenkjende Cheilanthes pul- 

 veracea Presl, især naar man vil tage Hensyn til den mindre udviklede Form, som man 

 i en vis Henseende vel kunde kalde ternata. Forhaabeatlig vil man altsaa herefter ikke 

 mere anfore P. sulphurea under Allosorus, som en Art, om hvilken Intet kan meddeles, 

 men derimod stille den som Synonym til Cheil. pulveracea Presl. 



meris L. 



* Enpteris: venis simplicibus furcalisve liberis. 



1. Pteris cretica L. Schk. Crypt. t. 90. Kze fd. Leibd. 1. c. p. 335. Ej. Addit, 1. c. 

 p. 142. P. cretica y americana J. Agardh. Rec. gen. Pter.p. 9. Pteris triphylla 

 Mart. & Gal. 1. c. p. 51. t. 14 f. 1! Pteris serrulata Mart. & Gal. 1. c. p. 51! 



Den Art, som meget med Urette er opkaldt efter Oen Crcta, uagtet den er 

 udbredt baade i den gamle og nye Verden, findes i Mexico igjennem alle Regioner fra den 

 hedeste ostlige Kystregion indtil 8000 Fods Hoide. Jeg har samlet den ved Pital, en 

 Indierlandsby ved Rio Nautla, faae Miil fra dens Udlob; i Klippespalter ved Mirador (3000'); 

 ved Sta Maria Alpatlahua paa den ostlige Heldning af Vulkanen Orizaba (7000'); ved 

 Tiuzutlan og paa Klipperne over Chinautla (Dep. Puebla) indtil 8000'. Dr. Schiede fandt 

 den ved las Trojes; C. Ehrenberg paa Hac de Carmen imellem Omitlan og Atotonilco el 

 grande; Galeotti ved Jalapa og Yavesia (7 — 7800'). 



Jeg deler fuldkommen Prof. Kunzes Mening om de to ovenstaaende iblandt Syno- 

 nymerne stillede martens-galeottiske Arter. P. triphylla Mart. & Gal. **) er den trekoblede 

 mere smallovede Form, som især fremhersker i de hoiere Regioner. P. serrulata Mart. 



*) Las raices son conio en la antecedente (P. pedata) de la cual salen peciolos easi negros, brillantes y 

 delgados de 4 å 6 pulgadas, terminados por una lioja algo mas larga que ancha, y uienor que en 

 la antecedente: desde la base se parte en tres; las Iaterales sentadas, y aumentadas con otia hojuela que 

 cae håcia abajo; la intermedia peciolada: todas son dos veees pinadas y las pinulas opuestas; las 

 priinarias easi lanceoladas; las secundarias lineares y obtnsas: son verdes por la superficie anterior, y 

 de flor de azufre por el enves. La fructificacion es marginal; las cajitas de un rojo oscuro. Cav. 



**} Der existerer allerede en Plante af dette Navn, opstillet af. I. Agardh tre Aar tidligere end Forff's Ar- 

 beide, men som ikke har været kjendt af disse. 

 Yidensk. Selsk. Skr., 5 Række, nalurv. og math. Afd. 1 Bind. 29 



