233 



in rhachin marginatam decurrentibus; sorts totam paginam aversam obtcgenlibus, indusiis 

 marginalibus tenuibus membranaceis integris. 



Rhizoma subhorizontale repens digitum crassum radiculosum densissime fusco- 

 paleaceum, paleis linearibus semipollicaribus fimbrialis tenuissimis membranaceis intricalis. 



Denne smukke Art er temmelig sjelden i de dybe Baranker paa Ostsiden, voxende 

 selskabelig paa gamle Træstammer, og nedhængende fra disse. Jeg fandt den i Bunden 

 af den skovdækte Baranke ved Huitamalco, i Baranken ved Mirador og S. Francisco. 

 Dens Hoideregion falder saaledes imellem 1500—2500'. Vor Plante er beslægtet med L. 

 L'Herminieri Bory, men adskilt ved folgende: Lovet meget længere, smallere, smal lancet- 

 formig, oventil jevnt aftagende og endende med en 2 T. lang uindskaarcn i Randen rund- 

 bugtet Flig, nedentil jevnt aftagende, nederste 2 — 3 Flige paa hver Side afrundede uden 

 Middelribbe, lobe ned, og tabe sig paa Stilken. Fligene paa vor Plante mere fjernede, hidro- 

 rende fra den nedlobende Basaldel; endelig ved den tykke horizontale krybende Rodstok. 



Synes ogsaa at nærme sig L. blechnoides Bory (Duperrey Voy. Crypt. p. 273) 

 fra Chile, men som let adskilles ved den neppe tommelange Stilk., der er besat med store 

 lancetformige Skjel. 



Stilken og Lovaxcn paa L. fragilis er saa tor og skjor, at den selv ved den svage 

 Luftstrom, som af og til trænger sig igjennem de dybe Skovkloftcr, brækkes i Stykker, 

 hvorfor det er sjeldent at træffe ubeskadigede Exemplarer. 



2. Lomaria pectinata Licbni. : 



fronde tenuiter coriacea glabra utrinque concolori pedali, lamina 7—9 poll. longa 2— 2,\ 

 poll. lata, stipitc 5 pollicari, lanceolata acuta, pinnatisecta basin versus pinnata, (laciniis 30 — 40 

 cujusque lateris), sursum decrescente, laciniis alternis basin versus plerumque suboppositis, 

 lineari-lanceolatis 1 — 1£ poll. Iongis 2 lincas lalis acutis basi superiore dilatatis, margine 

 imprimis c medio ad apicem argute serrulatis, borizontalibus, inflmis divaricatis parum 

 brevioribus remotioribusque, costulis venisque furcatis parallelis utrinque prominulis, stipitc 

 rhachique antice canaliculalis postice acutis; fertili non reperta. 



Voxer paa Egestammer i Skovene paa Cerro de Sempoallepec Dep. Oajaca imellem 

 8—9000 Fods Hoide. 



Ikkun en Gang har jeg truffet denne Bregne, destoværre ikke i Frugt, men Lovet 

 er alt for charakterislisk til at man ikke strax deri erkjender en Lomaria, og en hidtil 

 ubeskreven Art. 



3. Lomaria campylotis Kze Linnæa v. 17. p. 567. Coll. Galeotti N. 6235 (herb. 

 Deless.) Kze fil. Lcibd. 1. c. p. 326. 



Denne mig ubekjendle Plante er forst beskreven af Prof. Kunze efter frugtbærende 

 Exemplarer fra Caraccas af Linden. Det golde Lov var dengang ei kjendt, det frugtbare 

 Vidensk Sclsk. Skr., 5 Række, iiaturv. og math. Afd. 1 Bind. 30 



