288 



i den oslligc Region imellem 3 — 4000 Fods Hoide. Den optræder omtrent samtidig med 

 de immergronne Ege, og voxer især paa meget fugtige skyggefulde Steder i Skovklofter 

 og Baranker. Jeg har samlet den ved Mirador, Totutla, Dos Puentes , Aguas santas, Mat- 

 laluca, Jalapa. Schiede sendte den fra Jalapa; Galeotti fandt den ved Jalapa og Totutla. 



Uagtet denne Art allerede har været noiagtig beskreven af Schlechtendal siden 1830, 

 synes den dog endnu ikkun at være ufuldkommen kjendt. Presl opstillede forst en Under- 

 slægt Notocarpia med Sori befæstede paa Midten af en Nerve, og til forste Afdeling af 

 denne Underslægt: venis simplicibus, superioribus sæpe furcalis hen for tes som eneste Art 

 C. mexicana. Hooker sp. fil. opstiller den i Afdelingen Notocarpia*), og Kunze fil. Leibd. 

 antager samme Inddelingsmaade. Da jeg har havt Ledighed til at iagttage Hundreder 

 af Exemplarer af denne Art, og i mine hjembragte Samlinger har det rigeste Mate- 

 riale til Undersogelse, maa jeg gjore Indsigelse herimod. C. mexicana har baade enkelte og 

 kloftede Nerver, det sidste langt hyppigere end det forste; nogle Smaafinncr har udeluk- 

 kende kloftede Nerver, andre ikkun enkelte, andre blandede enkelte og kloftede. Frugt- 

 pletterne kunne sidde paa en udelt Nerve, men de sidde hyppigst i selve Kloftningens 

 Vinkel, og Arten kan saaledes ikke hore til Notocarpia men til Eucyathea. Jeg finder 

 derfor ingen Grund til at antage C. denudans Kze som Art; Beskrivelsen af den eneste 

 Finne Forf. har havt til Disposition passer meget godt paa C. mexicana. Hooker kalder 

 fremdeles Planten tornlos (unarmed), uagtet Schlechtendal beskriver den som tornet. 

 Formodentlig har denne Uoverensstemmelse sin Grund i de ufuldstændige Exemplarer, som 

 sædvanlig af Samlere hjemsendes af disse store Former, og som især har givet Anledning 

 til at de storste, skjonneste, og i Henseende til den Rolle, de spille i Landskabet, vigtigste 

 Former ere de slettest kjendte. Forholdet hos C. mexicana er folgende. Den overste Del 

 af Stammen er forsynet med skarpe rette eller noget krummede sorte glindsende Torne, 

 som ligeledes findes i stort Antal uden Orden paa den nederste Del af Stipes, tabende sig 

 opadtil i Rhachis, blivende mindre og mindre. Rhachis paa de nederste Finner er ofte paa 

 Undersiden fiintornet; de ovrige Finner, ligesom ogsaa den ovre Deel af Hovedrhachis er tornlos. 



2. Cyathea Sctiaiischin Mart. pi. crypt. Bras. p. 77. t. 54. Hook. sp. fil. 1. p. 

 20. C. mexicana Hook. in Benth. pi. Hartvveg. p. 54. C. mex. affin. Mart. & 



*) Det er ikke meget conseqvent af Hooker, at antage Notocarpia som Underslægt, definere den saaledes: 

 Sori situated upon a vcin or veinlet, »ol al thc forkinr/ , og dog henhore dertil C. mexicana, hvorom 

 han siger: sori confincd to the lowcr half of the segment, situated upon thc veins, which are almost 

 wholly simple or below the fork whcn divided, vcry rarely indeed at ihe forking. Den sidste Sætning 

 viser det indifferente i Frugtpletternes Insertion, og kuldkaster Underslægten Notocarpia. 



