i3o LlNNK. 



LINN/EUS, Nob. von LINNe (CAROLUS): 



— — , ia quo Natura) Regfiia tria, secun- 

 dum Classes, Ordines, Gcncra, Spccies 



''Sjelfva ide'n af ett Systcma JYaturcVj afeltverk, 

 hvari klart framstalles hela Natnrkedjaus gradation, 

 var honom vardig, och behandlingen af detta am- 

 ne ar annu ett monster for alla kommande tider." 

 Agardh J. c. p. 86. 



"Man har i vara dagar bemodat sig att upptac- 

 ka hvarje fel i detta arbete. Man har dnskat att 

 kunna fdrstdra afven sjelfva grundlinierna deraf, fdr 

 att kunna gifva sig sjelf aran af det sniiie, som 

 frambragt det, men fdrgafves. Grunddragen aro 

 outplanliga, som den nalur de tecknal, och i alia ti- 

 der skall detla arbcte blifva Nalurforskarens gyile- 

 nebok. Val iinnes mycket att dervid fdrbattra, att 

 fylla, att utvidga, och medgifvoin dct, utanfara for 

 hans ara, afven att klandra. Men delta ar latt. 

 Agardh I. c. S. 87. 



"Det ar derfdre fdrundransvardt, huru Linnc 

 kunde sa stracka sig till alla delar af Naturhisto- 

 rien, och utbilda den i dess minsta former. Den 

 blef fullvaxt under hans iedning. Malbrottet var 

 fdrbi. Den talade genom honom med mannens ri- 

 ka erfarenhet, p;i ynglingens lifliga ocli traffande 

 sprak." Agardh 1. c. S. 89. 



Postquam Stoever I. c. 9.:r Th. relationem dedit 

 de editione Gmelini Systematis Naturae, p. 174 se- 

 quentia affcrt: 



"Hatte Linne aucli noch Ianger gelebt, so kon- 

 te man von ihm in Norden eine solche Erweiterung 

 und Vcrvollstandigung seines Natur-Godex nicht er- 

 warten. (Er sclbst schrieb schon unlerm 20 Dec. 1774 

 an dcn Hrn Prof. Giseke: "Naturac scientia in dies 

 augetur tot novis inventis, ut vix ea comprehende- 

 re valeam."). Rechnet man dic Abdriicke desselben, 

 die in entfernlen Landcrn, unler andern im Westlic- 

 hen Europa gemacht wordcn, ziisainmen, so existiren 

 wahrscheiulich einige 20 Ausgabcn desselben. Selbst 

 zu Batavia wurde auf Veranstaltung der dasigen 



