iSi 



ilNNE. 



L1JNN2HJ& Nob. von LINNe (CAROLUS): 

 :>:>. Carl Linuaei Skanska Resa, pa Hoga Of- 

 verhelcns befallnitig forriittad ar 174,9« 

 Med Ron och Anmarkningar uti Oecono- 



De Philosophia hotanica Linnaei sequentia Cekmi 

 Jean Jacques Rousseau verha afFert Bjdrn- 

 s t a h I : 



"I denna Boken ar mera wisdom an uti de al- 

 dra storsta Folianter, och i det stallet att mast alla 

 edra Bdcker ifran JYorden aro chargerade med fdr 

 mycken erudition, sa ar icke ett ord i denna, som 

 ickearnodyaridigi.'* BjornstahTs Piesa til Frank- 

 rike, Ilalien 6cc. I:sta Delen S. 98. 



Philosophia holanica fattades annu till Botaniquens 

 upkojnst och stigande till dess ratta hojd. I denna 

 bok har Linnaeus icke allenast noga distinguerat 

 alla waxternas delar, utan ock definierat dem sa 

 noga, att man skulle tycka, det man svarligen kun- 

 ne komma langre i denna wettenskap; hwarjemte 

 han wisat, huru beskrifningar, characterer och an- 

 dra lagar bdra i Botaniquen fdrstas." — Termerne 

 i den bolaniska wettenskapen hafwa saledes i den- 

 na bok blifwit polerade ifran sin rost, och Jagarne 

 stadfastade medelst exempel, sa att ett sarskilt ar- 

 bele fordrades, blott att den samma recensera." 

 Linne's Egenh. Anteckn. S. 77. 



"Hans sista arbete i dessa amnen, hans Philo- 

 sophia botanica dfvertraffade allt hvad dittils 

 blifvit dfver Bolanikens teori forfattadt. Det var 

 uttrycket icke blott af hans egen, men af wetten- 

 .skapens mannakraft. Han utgaf den i sitt 44 : d e ^ r 

 och tva ar fdre sina Species. Han forandrade den 

 aldrig sedermera, och utgaf den aldrig a nyo. som 

 dock vid alla dess dfriga slorre arbeten, i qnseende 

 till materialiernas dkande, blef nddvandigt. Detta 

 al'bete innefattadc lagarna fdr den yttre framstall- 

 ningeti af wettenskapens inre vasen. Det sednare har 

 aldrig nagon sa som Linnc uppfattat; den fdr- 

 ra har aldrig nagon sa som han haft i sin magt. 



