86 



kromě pak legendy Jakubovy líčí naše prosaická legenda též mládí 

 a obrácení sv. Kateřiny, a kostra i mnohé jednotlivosti tohoto líčení 

 srovnávají se s první třetinou legendy štokholmské; z dvou těchto 

 okolností a konečně i proto, že leckde pojmy a myšlenky v obou le- 

 gendách „týmiž slovy jsou pojaty" (Erben, Úvod XVI.)i soudíme proti 

 Šemberovi, že skladatel štokholmské legendy spíše řídil se naší pro- 

 saickou legendou nežli latinským originálem Jakubovým. Tím od-, 

 padá i domněnka Erbenova (str. XVI.), že legenda v pašionále jest 

 jen krátký výtah z legendy štokholmské. Proti Erbenovi svědčí i ta 

 zkušenost, že obšírnější recense bájí bývá i pozdější, ano deter- 

 minující a konstruktivní obrazotvornost skrovnější zárodky roz- 

 přádá; legenda pak, jakož vůbec s bájí v mnohé příčině se stýká, 

 i týmž spůsobem vzrůstá, se doplňuje a okrasuje; proto můžeme 

 i štokholmskou legendu co recensi daleko obšírnější za pozdější mít 

 nežli legendu naši prosaickou. 3) S širší tou recensí štokholmskou 

 dosti blízce srovnávají se v proběhu i osnově myšlenek ještě jiné 

 dvojí památky cizokrajné : á) střed. horn. německá rýmovaná legenda 

 z 13. století, otištěna v Das Passional. Eine Legenden- 

 Sammlung des 13. Jahrhundertes von Fr. Köpke 1852i 

 str. 667 — 690;*) b) vyprávění tohoto životopisu v sbírce Suriově 

 De probatis šanc to rum vitis 1618 — jenž, jak při sv. Kateřině 

 zřejmě podotýká, čerpal tu ze Simeona Metaphrasty, řeckého 

 to legendisty věku desátého. Avšak oboje tato líčení obsahují tolikéž 

 jen poslední dvě třetiny legendy štokholmské. 4) Dle kterého vzoru 

 aneb z kterého pramene první třetina jest složena, dosud jsme 

 nevypátrali; jediný Vollständiges Heiligenlexicon od Stad- 

 lera a Heima 1858 dotýká oné ženitby a obrácení sv. Kateřiny; 

 pramen svůj však uvádí jen slovy: Eine alte Sage erzählt; 

 odkud tuto pověst má, nepovídá. 



Ostatně k rozřešení této záhadnosti, jež k obšírnější rozpravě 

 odkládáme, přibyla Píseň o sv. panně Kateřině mučedlnici 

 (Bartošem uveřejněna v Čas. Mat. Mar. 1871 str. 56. násl.) ; 

 kostra této písně ještě více se srovnává se štokholmskou legendou, 

 zejména s první její třetinou, než prosaická legenda pašionálu. A tak 

 pokud zatím víme, jenom české legendy Hčí celý život sv. Kateřiny 

 a v chronologickém postupu od útlého mládí až do umučení. — Litovati 

 jest, že staročeské líčení života této světice, jež Balbin znal, nám snad 



'■) Jiné německé legendy, které Gödeke Deutsche Dichtung im Mittel- 

 alter 1871 Str. 190 uvádí, bohužel dosud tištěny nejsou. 



6* 



