19 



na právo před rychtářem složeno bylo. Tímto spůsobem že by tolikéž k nemalým 

 škodám i v nebezpečenství přicházeti musili. 



Páté. Kdyžkoli jaké rozepře při právě našem mívají, by pak ten žid dosti 

 usedlý byl, že ku právu uručiti musí; zase viní-li z nich který dlužníka svého 

 buď řemeslníka neb jiného z křesťanův, tehdy že se brání odpovídáním a žádá, 

 aby rukojmě křesťany stavil, což by jim učiniti možné nebylo, a tak netoliko o své 

 spravedlivé dluhy, ale i o živnosti přicházeli. 



Šesté. Že byste jim a jich rychtáři v soudy a rozepře , • kteréž se před 

 nimi začnou, vkračovali a v tom překážku činili. 



Sedmé. Edyž se který zločinec do vězení dostane a na trápení vyzná, 

 tehdy že na jeho takové vyznání veden bývá do židův na tarmark i do domův 

 jich, k spatření osoby, čehož by prvé nebývalo ; neb že by takový zločinec (aby 

 toliko trápení a vězení pozbyl) na leckohos ukazoval a tu mnozí nevinně k škodám 

 a těžkostem přivozováni bývají. 



Osmé. Že by se na ně častokráte bez viny právo bralo , když svou ne- 

 vinu oznamují a na presidenta a raddy naše , jakožto po Nás sobě představenou 

 vrchnost, se odvolávají, že jim to postačovati nechce, nýbrž hned se do vězení 

 dávají, skrze což, jakož i také tím, že se jim městský rychtář s písařem a pacholky 

 svými, když je v čem a někdy v příčinách Nás se dotýkajících potřebují, proti 

 obyčejné starodávní záplatě propůjčovati nechtí, opět k meškání a škodám přicházejí. 



1 1 e m , že by v městech pražských při branách, na mostě a přívozích, ne- 

 obyčejnými a prvé nebývalými cly stěžováni a šacováni byli: prosíce Nás v tom 

 ve všem za Naše milostivé spravedlivé opatření a ochranu. 



I., poněvadž se Nám takové věci proti všemu dobrému spůsobu a obyčeji 

 a také na nemalou záhubu jich vidí, nechtíce aby ubozí tím stěžováni byli, protož 

 Vám poroučeti ráčíme, abyste je ve všech těch nahoře oznámených příčinách 

 (nic nového a prvé nebývalého na ně bez vědomí Našeho neb dotčených presi- 

 denta a radd Našich komory české nevymejšlejíce) při předešlém spůsobu a obyčeji 

 zanechali, jim práva udělovali a nad nimi ochrannou ruku drželi, tak aby sobě 

 dále neměli slušně co stěžovati a Nás zanepráždnovati. Na tom jistou vůli Naši 

 cis. naplníte. 



Dán na hradě N. Praž. atd. 



') U věci té vyměřeno takto : Předně , Aby podle předešlé výpovědi, kteráž 

 se na onen čas v apellacích od zřízených radd stala, židé žádných štolířův, totiž 

 svých pokoutních kožešníkův a krejéířův, kteříž by jim šaty šili a podšívali, ne- 

 měli; než což by tak šíti aneb podšívati dáti chtěli, to aby křejčířům a kožeš- 

 níkům pražským šíti t^ž i vj dělávati dali. Proti tomu pak také krejčíři a ko- 

 žešníci pražští, aby jim jisté mistry v každém tom řemesle ve dvou nedělích od 

 resoluce této nařídili, kteří by jim židům z slušných peněz šíti povinni byli; a 

 tak aby kožešníci pražští podle na to z kanceláře české vyšlých dekretův židům 

 v prodeji věcí chlupatých buď na syroky *) neb porňzno , též i futer všelikých 

 překíižky žádné nečinili. Strany pak futer polských, o těch jakž kožešuíci pražští 

 zpi'avu dávají, že tak dobra jako zdejšího vydělávání nejsou, tomu se místo dává. 

 Avšak poněvadž o tom jistou zprávu míti ráčíme, že se od lidu obecného za mnoho 

 lacinější peníze než futra kožešníkův zdejších kupují a ne každý snad s to býti 



") S y r o k (rusky sorok) jest svazek kůží hladkých nebo srstnatých, 40 kusů 

 v sobě zavírající. 



2* 



